Organisatoriska vägar till hälsa Långsiktigt hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner
|
|
- Frida Isaksson
- för 7 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Organisatoriska vägar till hälsa Långsiktigt hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner Stefan Szücs, Docent i statsvetenskap Institutionen för socialt arbete, Göteborgs universitet Socialtjänstforum 12 november 2015, Hotel Radison Blue, Göteborg: Mellan mötet och manualen om arbetsvillkoren i socialtjänsten
2 Projektet Organisatoriska vägar till hälsa 1. Enkätdata: Ledande politiska, administrativa, fackliga företrädare (Kommunal, Vision) om innovation, nya former, omorganisation 2004, 2008, 2012 (KOMINNOVA) 2. Långa sjukskrivningar: (>90 dagar) + ny förtidspensionering per år i kommuner (data: AFA Försäkring/SCB) 3. Hälsa: Förebyggande program/rehabilitering Chefskap: Socialt/personligt stöd vid förändring (CHEFiOS) 5. Organisatoriska vägar till hälsa: Långtidsanalys kommunala sjukskrivningsmönster och typer av förändring/chefskap 6. Strukturell komplexitet: Större städer, socialtjänst/omsorg
3 KOMINNOVA: enkätdata från alla 290 kommuner 2004, 2008, 2012 Frågeområden: Kommunal innovation, organisationsformer, större omorganisation eller riktad (socialtjänst, skola, infrastruktur) Täcker perioderna: , , Politiker: KS ordförande Tjänstemän: Kommundirektör, Personalchef, Socialchef, Skolchef Professionsföreträdare: Lokalt ledande från KOMMUNAL, Vision Svarsfrekvens: % svar från alla 290 primärkommuner Finansiärer: VINNOVA/SKL, FORTE (FAS), AFA FÖRSÄKRING
4 Enkätfrågan om större omorganisation I vilken grad har större omorganisationer överlag diskuterats, planerats, genomförts och/eller utvärderats i Din kommun under de senaste fem åren (2004)? [ ] efter valet 2006? (2008) [ ] efter valet 2010? (2012). Med större omorganisation menar vi organisationsförändringar som inte bara påverkar enskilda kommunala arbetsplatser, utan som omfattar hela kommunen eller innebär att hela kommunala verksamheter förändras, t.ex. genom sammanslagningar, genom införandet av nya processer, system eller organisationsmodeller. Källa: Szücs et al. 2015
5 Görs till index: per kommun Större omorganisation, förändringsgrad I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska liten grad Källa: Szücs et al I mycket liten grad/ inte alls S:a n Har diskuterats Har planerats/beslutat Har genomförts Har utvärderats
6 Större omorganisation i kommunerna Genomförande ökar igen N=290 kommuner Källa: Szücs et al. 2015
7 Större omorganisation, förändringsgrad 2004, 2008, 2012 En latent faktor/period Indikatorer och år för studie Större omorganisation Större omorganisation (år) Har diskuterats (2012) Har planerats/beslutats (2012) Har genomförts (2012) Har diskuterats (2008) Har planerats/beslutats (2008) Har genomförts (2008) Har diskuterats (2004) Har planerats (2004) Har genomförts (2004) Förklarad varians (%) Källa: Szücs et al. 2015
8 Källa: Szücs et al N=290 kommuner Indikatorer och år för studie: Större omorganisation inom socialtjänsten År Äldreomsorg Stöd för funktionshindrade Individ- och familjeomsorg Äldreomsorg Stöd för funktionshindrade Individ- och familjeomsorg Äldreomsorg Stöd för funktionshindrade Individ- och familjeomsorg Andel förklarad varians(%)
9 Pluralistisk logik: marknad och/eller samverkan Marknad/ Samverkan Indikatorer och det år studien gjordes: NPM År Privatiserade verksamheter Valfrihetssystem (t.ex. skolpeng) 0, Enskild bidragsfinansierad verksamhet (t.ex fristående skolor/förskolor) Köp av tjänster från privat sektor Beställar-utförarnämnder Frivilligorganisationer som utför kommunal service Volontärer/frivilligarbetare , Samverkansorgan mellan kommunen och övriga offentliga sektorn System för brukarmedverkan Andel förklarad varians (%) Källa: Szücs et al. 2015
10 Samverkan och marknadslogik/npm i kommunerna Ökning: Både marknads- och samverkanslogik (även större omorganisation) N=290 kommuner Källa: Szücs et al. 2015
11 Samband mellan omorganisation och ohälsa Ursprung i forskning om förändringar av offentlig sektor: Kommuner: The Finnish Public Sector study (Vahtera et al. 1997) Staten: The Whitehall study (Ferrie et al. 1998) Samband även i Sverige: Kopplat till långtidssjukskrivning förtidspensionering (Szücs et al. 2003; Westerlund et al. 2004) Koppling till psykisk ohälsa/psykiatrisk diagnos: Metastudier bekräftar i stort samband (Quinlan & Bohle 2009, Bamberger et al. 2012, Vahtera & Virtanen 2013, summerande artikel)
12 Kommunala omorganisationer och längre sjukskrivning (medelvärden) Varför samband? Ledning/chefskap: 1. Otydlighet (kommun/apl-nivå) 2. Bristande delaktighet (Szücs et al 2003, Szücs 2004) Källa: Szücs et al. 2015
13 Större omorganisation och längre sjukskrivning i större städer Samband även , men helt andra kommuner i topp (visas snart) Gbg före större omorganisation 2010 Källa: Szücs & Hemström 2010, Szücs et al. 2015
14 Frågor om omorganisation, chefskap och ohälsa Komplexitet? (Szücs 2004, Dahl 2011, även privat sektor) Strukturell: Organisationsstorlek, servicesektor Förändring: grad och bredd, Major organisational change Vägar till hälsa vid förändring? (Szücs 2004, Dahl 2011) Tydlighet/Coordination: Verksamhet, program, ledning Delaktighet/Collaboration: socialt, personligt chefsstöd Långtidseffekter? Endast via naturliga experiment : Finnish Public Sector study; Whitehall study (Falkenberg et al. 2013)
15 Förebyggande hälsoprogram och minskad kommunal långtidssjukskrivning >90 dagar 2011 Multivariat reg. Model 1 Crude Model 2 Model 3 Model 4 Model 5 1. Prevention program baseline Β p β p Β P Β p Β p Incidence SA < < < <0.001 Kontroll för baseline motsvarande sjukskrivning Income level Kontroll också för andra 4. Inhabitants strukturella faktorer Unemployment Total R²=6.2%; Sig 0.03 R²=23.8%; Sig <0.001 R²=24.1%; Sig <0.001 R²=23.9%; Sig R²=22.8%; Sig Källa: Ljungblad, Dellve, Alexandersson & Szücs (2015) A prospective study of workplace health promotion and incidence of long-term sickness absence among employees in social care organizations in 60 municipalities in Sweden, I Ljungblad, C. (Doktorsavhandling)
16 Två kommunkluster: sårbara vs. motståndskraftiga långa sjukskrivningar, psykiatrisk diagnos Större städer 2. Större omorganisationer Preventiva hälsoprogram 2. Omorganisationer socialtjänst Skillnad mellan kommuner etableras 1. Större städer 2. Större omorganisationer Chefskap via APT 1. Chefskap via andra samtal med arbetsledare eller chef 2. Problem: drabbas allt oftare själva av lång sjukskrivning Källa: Szücs, Dellve, & Jutengren (2014), Szücs et al N=275 kommuner
17 Långa sjukskrivningar bland olika chefskategorier (> 90 dagar / år) 6 5 Större omorganisationer Grad av Marknad/NPM 4 3 Top-managers and politicians Head of departments 2 Head of units * * Chefer för mindre enheter inom offentlig förvaltning, utbildning, social vård och omsorg (SSYK) Källa: Dellve, Szücs, Björk, Jutengren & Härenstam (2015) Five-year trends in long-term sickness absence among Swedish municipal managers: the importance of restructuring processes (to be submitted)
18 Komplexitet: Större omorganisation och längre sjukskrivning inom socialtjänsten i större städer 2012 * Gbg och Borås nya kommunala organisationer (CHEFiOS) *Socialsekreterare, kuratorer, psykologer, övriga terapeuter, behandlingsassistenter, övrig servicepersonal (SSYK) Källa: Szücs et al. 2015
19 Chefer behöver socialt stöd vid omorganisation: 30 verksamheter, 7 kommuner i VGR år CHEFiOS 2009: 20 förvaltningschefer 73 mellanchefer 370 1:a linjens chefer Omorganisation under det senaste året? 64 % Ju mera negativ inställning/oro inför förändring Källa: Björk, Dellve, Härenstam, Szücs 2015 (submitted) Utveckling av teori/praktik: Minskad stress vid omorganisation CHEFiOS 2011 Samma chefer två år senare Större stress hos chefer om genomgått omorganisation Lägre socialt chefstöd och lägre organisationsstöd Delaktighet via socialt chefstöd Tydlighet via organisationsstöd
20 Källa: Björk, Dellve, Härenstam, Szücs 2015 (submitted) Chefstöd vid omorganisation (CHEFiOS) Socialt chefsstöd (manager social support, 4 item scale, α =.89): Förtroendefullt samarbete med chefskollegor Kan vid behov få gott stöd från chefskollegor Goda möjligheter diskutera/resonera kring verksamheten chefskollegor Bra respons från ledningsgrupp när jag vill ta upp problem i mitt arbete Organisatoriskt chefstöd (organisational support, 7-Item scale, α =.83): Bra respons från personalavdelningen Stöd vid behov från professionella stödpersoner Regler, policies, standardisering ger gott stöd i chefsroll Ansvarområde och uppdrag som chef är tydligt och avgränsat Möjlighet att diskutera/resonera kring verksamheten med externa experter Högre nivåer i organisationen tar ansvar för kvalitetsnivå givet resurser Befogenheter i eget chefsuppdrag är klara och tydliga
21 Hållbart förändringsarbete och chefskap slutsatser Komplexitet Strukturell: Storlek och Human Services, särskilt socialtjänst Förändring: Både grad/bredd, Major organisational change Vägar till hälsa vid förändring Tydlighet: Fokuserade satsningar (omorganisationer och preventiva hälsoprogram), Organisatoriskt chefstöd Delaktighet: Socialt/personligt stöd till chefer och anställda Långtidseffekter Psykisk ohälsa: Motståndskraftiga och sårbara kommuner
22 Referenser Bamberger, SG, Vinding, AL, Larsen, A, et al. (2012) Impact of organizational change on mental health: a systematic review. Occup Environ Med; 69: Björk L, Dellve D, Härenstam A, Szücs S (2015) The impact of reorganisation on job stressors in public sector managerial work, and the role of job support. Tidskriftsartikel (submitted). Dahl MS. (2011) Organizational change and employee stress. Manage Sci; 57: Dellve L, Szücs S, Björk L, Jutengren G, Härenstam A (2015) Five-year trends in long-term sickness absence among Swedish municipal managers: the importance of restructuring processes. Tidskriftsartikel (to be submitted). Falkenberg H, Fransson E, Westerlund H, et al. (2013) Short- and long-term effects of major organizational change on minor psychiatric disorder and self-rated health: results from the Whitehall II study. Occup Environ Med; 70: Ferrie JE, Shipley MJ, Marmot MG, et al. (1998) The health effects of major organisational change and job insecurity. Soc Sci Med;46: Ljungblad C, Dellve L, Alexandersson C, Szücs S (2015) A prospective study of workplace health promotion and incidence of longterm sickness absence among employees in social care organizations in 60 municipalities in Sweden (artikel i doktorsavhandling) Quinlan M, Bohle P (2009) Overstreched and unreciprocated commitment: reviewing research on the occupational health and safety effects of downsizing and job insecurity. Int J Health Services; 39:1-44. Szücs S, Hemström Ö, Marklund S. (2003) Organisatoriska faktorers betydelse för långa sjukskrivningar i kommuner. Arbete och Hälsa;6:1-40. Szücs S. (2004) Omorganisation och ohälsa. Skyddsombuden vid kommunala arbetsplatser om förändringsarbetet. Arbete och Hälsa;14:1-43. Szücs S, Hemström Ö. (2010) Effects of innovation and reorganization on long-term sick leave. Work Life in Transition; 5: Szücs S, Dellve L, Björk L, Härenstam A, Jutengren G & Ljungblad C (2015) Organisatoriska vägar till hälsa: Långsiktigt hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner. Slutrapport till AFA Försäkring. Stockholm: AFA Försäkring. Vahtera J, Kivimäki M, Pentti J. (1997) Effect of organisational downsizing on health of employees. Lancet;350: Vahtera J, Virtanen M. (2013) The health effects of major organisational changes. Occup Environ Med; 70: Westerlund H, Ferrie J, Hagberg J, et al. (2004) Workplace expansion, long-term sickness absence, and hospital admission. Lancet; 363:
Organisatoriska vägar till hälsa Hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner
Organisatoriska vägar till hälsa Hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner Stefan Szücs, Docent i statsvetenskap Institutionen för socialt arbete, Göteborgs universitet AFA Försäkrings FoU-dag
Arbetslivets betydelse för hälsan
Arbetslivets betydelse för hälsan Annika Härenstam Institutionen för sociologi och arbetsvetenskap, Göteborgs universitet Seminarium: Socialförsäkringsforskning: då, nu och i framtiden, 30 augusti 2012
Pub.År/Land Författare Orginalartikel Syfte Metod Slutsats. Litteraturstudie. Forskningen kring. sjukskrivningarna, den
Bilaga 1 Resultatmatris Pub.År/Land Författare Orginalartikel Syfte Metod Slutsats 2004/Sweden Alexanderson, K & Hensing, G. The association between sex segregations, working conditions, and sickness absence
Chefer i skottlinjen! Mobbade chefer. Docent Christina Björklund, forskare på enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa
Chefer i skottlinjen! Mobbade chefer Docent Christina Björklund, forskare på enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa Vad är mobbning? Konkreta beteenden och handlingar Aktiva
Våld och hot om våld som ett arbetsmiljöproblem
Våld och hot om våld som ett arbetsmiljöproblem En longitudinell studie av 9000 kommun och landstingsanställda Rapport 2009 Marjan Vaez Margaretha Voss Sektionen för försäkringsmedicin Institutionen för
Chefer i skottlinjen! Mobbning ur ett chefssperspektiv
Chefer i skottlinjen! Mobbning ur ett chefssperspektiv Docent Christina Björklund, forskare på enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa Vad är mobbning? Konkreta beteenden
Chefer i skottlinjen! Docent Christina Björklund forskare på enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa
Chefer i skottlinjen! Docent Christina Björklund forskare på enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa Vad innebär att stå i skottlinjen? 2018-11-19 Namn Efternamn 2 Vad är
Psykisk ohälsa Common Mental Disorders - CMD
Sjukskrivning (SA) och RTW Psykisk ohälsa Common Mental Disorders - CMD Lars Goyeryd FMR VO Nord Sid 1 Februari 2018 CMD / Frukostseminarium Region Jämtland-Härjedalen Cirka 90 procent av alla som sjukskrivs
Organisatoriska vägar till hälsa: Långsiktigt hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner
Organisatoriska vägar till hälsa: Långsiktigt hållbart förändringsarbete och chefskap i kommuner Stefan Szücs 1 Lotta Dellve 2,3 Lisa Björk 4 Annika Härenstam 1 Göran Jutengren 3 Cecilia Ljungblad 5,6
Chefer i skottlinjen! Docent Christina, enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa
Chefer i skottlinjen! Docent Christina, enheten för Intervention och implementeringsforskning inom arbetshälsa Projektet Projektgrupp: Elisabeth Björk Brämberg Cecilia Åkerblom 3 års projekt Finaniserat
Det handlar inte bara om chefen som individ. De organisatoriska förutsättningarna har betydelse
Det handlar inte bara om chefen som individ. De organisatoriska förutsättningarna har betydelse Annika Härenstam, professor emerita, Göteborgs universitet, verksam vid Stockholms universitet, psykologiska
Chefer i skottlinjen mobbning på arbetet
Chefer i skottlinjen mobbning på arbetet Docent Christina Björklund, interventions och implemeneringsforskning inom arbetshälsa 2018-02-21 Namn Efternamn 1 Vad är mobbning? Definition mobbning Olämpligt/oacceptabelt
Parternas avsikter bidrar till ett samlat grepp i Umeå kommun
Parternas avsikter bidrar till ett samlat grepp i Umeå kommun Handlingsplan 2017-2020 Bakgrund Tankar framåt Utgångspunkter Uppföljning Innehåll Sjukfrånvaro, Umeå kommun Obligatorisk sjukfrånvaroredovisning.
Ingemar Åkerlind 2 maj 2011. Verksamhetsstyrning, arbetsmiljö och hälsa i kommunal vård och omsorg
Ingemar Åkerlind 2 maj 2011 Verksamhetsstyrning, arbetsmiljö och hälsa i kommunal vård och omsorg Ingemar Åkerlind, Cecilia Ljungblad och Fredrik Granström Akademin för hälsa, vård och välfärd, Mälardalens
Hälsa på den osäkra / Fil.dr. Hugo Westerlund, Stressforskningsinstitutet 1
Hälsa på den osäkra arbetsmarknaden Hugo Westerlund, fil.dr. 09-04-07 / Fil.dr. Hugo Westerlund, Stressforskningsinstitutet 1 Hälsa och ekonomi Kraftigt ökad livslängd och minskad sjuklighet samtidigt
Chefers arbetsmiljö och betydelse för medarbetarnas arbetsmiljö och hälsa. Anna Nyberg Med Dr, leg psykolog Stressforskningsinstitutet
Chefers arbetsmiljö och betydelse för medarbetarnas arbetsmiljö och hälsa Anna Nyberg Med Dr, leg psykolog Stressforskningsinstitutet Chefers arbete Högt arbetstempo med ständiga avbrott Varierat och fragmenterat
Institutionen för klinisk neurovetenskap. Sektionen för försäkringsmedicin
Uppdaterad 2014-06-05 Sid 1 / 5 Institutionen för klinisk neurovetenskap Sektionen för försäkringsmedicin Livssituation och återgång i arbete efter bröstcanceroperation en prospektiv kohortstudie Syftet
Hur gör man på friska arbetsplatser?
Hur gör man på friska arbetsplatser? Magnus Svartengren Professor i yrkes- och miljömedicin Uppsala Universitet De höga ohälsotalen är ett stort och uppmärksammat problem i Sverige i dag. Föreningen Svenskt
Övergången från vård till vuxenliv. Vad vet vi och vad behöver vi veta?
Övergången från vård till vuxenliv. Vad vet vi och vad behöver vi veta? Ingrid Höjer Professor i socialt arbete Institutionen för socialt arbete Presentationens innehåll: Vad vet vi redan? Kort om situationen
Organisatoriska förutsättningar för funktionellt chefskap, goda jobb och välfungerande verksamhet i offentlig sektor
Organisatoriska förutsättningar för funktionellt chefskap, goda jobb och välfungerande verksamhet i offentlig sektor Annika Härenstam, projektledare Anders Östebo, projektkoordinator Forskningsmedel från
Effektiva metoder för att förebygga psykisk ohälsa i arbetslivet
Effektiva metoder för att förebygga psykisk ohälsa i arbetslivet Gunnar Bergström,, docent, beteendevetare 2015-09-25 1 Stress och psykisk ohälsa Arbetsrelaterad stress är det näst vanligaste problemet
Utveckling av hälsofrämjande ledarskap och medarbetarskap Erfarenheter av att arbeta med interventioner utifrån ett arbetsmaterial
Utveckling av hälsofrämjande ledarskap och medarbetarskap Erfarenheter av att arbeta med interventioner utifrån ett arbetsmaterial Andrea Eriksson 1 Katrin Skagert 2 Lotta Dellve 3 1 DrPH, post doktor.
XX1601, Organisatoriska förutsättningar för chefskap BAS kurs 5 hp (VT2016) STUDIEANVISNING Litteraturlista
XX1601, Organisatoriska förutsättningar för chefskap BAS kurs 5 hp (VT2016) STUDIEANVISNING Litteraturlista Kursens syfte och mål I kursen introduceras ett perspektiv på organisation och ledningsarbete
Sociala skillnader i hälsa: trender, nuläge och rekommendationer
Sociala skillnader i hälsa: trender, nuläge och rekommendationer Olle Lundberg Professor och föreståndare CHESS Den ojämlika ohälsan Ojämlikhet i hälsa handlar om Systematiska skillnader i hälsa och överlevnad
XX1601, Organisatoriska förutsättningar för chefskap 5 hp (HT2015) STUDIEANVISNING Litteraturlista
XX1601, Organisatoriska förutsättningar för chefskap 5 hp (HT2015) STUDIEANVISNING Litteraturlista Kursens syfte och mål I kursen introduceras ett perspektiv på organisation och ledningsarbete som bygger
Stressrelaterad ohälsa
1 Stressrelaterad ohälsa Vad säger forskningen? Professor Ingibjörg H. Jónsdóttir Verksamhetchef, Institutet för stressmedicin, Hälsan och stressmedicin, VGR 2 Verksamhet Sjukskrivna 3 En tydlig koppling
Arbetslivet en bortglömd arena för jämlika hälso- och arbetsvillkor?
Arbetslivet en bortglömd arena för jämlika hälso- och arbetsvillkor? Stig Vinberg 1 Susanna Toivanen 2 1 Docent vid institutionen för Hälsovetenskap, Mittuniversitetet, 831 25 Östersund. E-post: stig.vinberg@miun.se.
Mellanchefen i socialtjänsten. Emelie Shanks
Mellanchefen i socialtjänsten Emelie Shanks Publikationer Lundström, T. & Shanks, E. (2013). Hård yta men mjukt innanmäte. Om hur chefer inom den sociala barnavården översätter evidensbaserat socialt arbete
ATT ARBETA MED PSYKISK OHÄLSA - CHEFENS ROLL
ATT ARBETA MED PSYKISK OHÄLSA - CHEFENS ROLL https://strategiclearner.files.wordpress.com/2012/10 /information-overload-1.png MONICA BERTILSSON, MED DR, FORSKARASSISTENT, LEG. ARBETSTERAPEUT ENHETEN FÖR.
Mobbning från olika perspektiv. Docent/forskare Christina Björklund
Mobbning från olika perspektiv Docent/forskare Christina Björklund 2016-03-23 Namn Efternamn 1 Definition mobbning Olämpligt/oacceptabelt beteenden/handlingar Förekommer upprepade gånger Över en tidsperiod
Riskfaktorer för och konsekvenser av sjukskrivning/aktivitets- och sjukersättning: en prospektiv tvillingstudie (STODS)
Uppdaterad 2015-08-27 1 / 5 Institutionen för klinisk neurovetenskap Sektionen för försäkringsmedicin Riskfaktorer för och konsekvenser av sjukskrivning/aktivitets- och sjukersättning: en prospektiv tvillingstudie
Strategi Program Plan Policy Riktlinjer Regler. Lysekils kommuns. Riktlinjer för arbetsmiljöarbetet
Strategi Program Plan Policy Riktlinjer Regler Lysekils kommuns Riktlinjer för arbetsmiljöarbetet Fastställt av: Kommunfullmäktige Datum: 2016-12-15, 197 För revidering ansvarar: För ev. uppföljning och
Ohälsosam arbetsbelastning, vad är det och hur kan det motverkas? Maria Nordin, docent Institutionen för psykologi Umeå universitet
Ohälsosam arbetsbelastning, vad är det och hur kan det motverkas? Maria Nordin, docent Institutionen för psykologi Umeå universitet 1 De klassiska teorierna Krav-kontroll-stödmodellen (Karasek & Theorell,
Friska verksamheter - vilka leder oss dit?
Friska verksamheter - vilka leder oss dit? Professor Magnus Svartengren Institutionen Medicinska Vetenskaper 3 Hälsa / högt välbefinnande Sjuk disease Frisk Ohälsa / lågt välbefinnande illness 2016-01-12
Hierarkier av hälsa. Docent Christina Björklund. Enheten för interventions- och implementeringsforskning
Hierarkier av hälsa Docent Christina Björklund Enheten för interventions- och implementeringsforskning 2015-01-28 Namn Efternamn 1 Heart attack, eh? Boss may be cause Mr. Burnses of the world can raise
Ohälsosam arbetsbelastning, vad är det och hur kan det motverkas?
Ohälsosam arbetsbelastning, vad är det och hur kan det motverkas? Maria Nordin, docent Institutionen för psykologi Umeå universitet De klassiska teorierna Krav-kontroll-stödmodellen (Karasek & Theorell,
Prata om arbetet! KJERSTIN STIGMAR
Prata om arbetet! KJERSTIN STIGMAR Tidiga symtom Korta sjukskrivning Sjukskrivning 180 dagar Prata om arbetet! Williams-Whitt et al, 2016 Hellman et al 2014 Carroll et al 2010
För rehabilitering med hälsan i fokus
22 juni 2015 a15-0494 Kommunal/YW Till Socialdepartementet För rehabilitering med hälsan i fokus Vägar till sjukskrivning Vid mötet med statsrådet Annika Strandhäll den 20 april 2015 lämnade Kommunal över
SEAM Stöd till chefer om psykisk ohälsa
SEAM Stöd till chefer om psykisk ohälsa Temadagen Psykisk ohälsa och arbetsliv, mars 2018 ANNIKA LEXÉN, Dr med vet, Lunds universitet Bakgrund till stödpaketet Psykisk ohälsa: o Ett växande problem i vårt
Sammanfattning. Slutsatser
Sammanfattning Chefer är viktiga för att skapa attraktiva och välfungerande jobb inom välfärden. Samtidigt är många chefer hårt pressade av hög arbetsbelastning, stort personalansvar och knappa resurser.
Organisatoriska förutsättningar för funktionellt chefskap, goda jobb och välfungerande verksamhet i offentlig sektor
Organisatoriska förutsättningar för funktionellt chefskap, goda jobb och välfungerande verksamhet i offentlig sektor Annika Härenstam, projektledare Anders Östebo, projektkoordinator Forskningsmedel: Vinnova
Från #sjuktstressigt till #schystarbetsliv
Juni 2016 Från #sjuktstressigt till #schystarbetsliv Nu är det dags att bryta trenden i socialtjänsten Från #sjuktstressigt till #schystarbetsliv! Nu är det dags att bryta trenden i socialtjänsten Kommunernas
Upplevelse av bemötande i samband med aktivitetsförmågeutredning
Upplevelse av bemötande i samband med aktivitetsförmågeutredning Första arbetsrapport, mars 2014 Emilie Friberg Kristina Alexanderson Sektionen för försäkringsmedicin Karolinska Institutet Bakgrund Regeringen
Hållbart chefskap. - en fråga om organisatoriska förutsättningar
Hållbart chefskap - en fråga om organisatoriska förutsättningar Linda Corin PhD, Arbetsvetenskap, Göteborgs Universitet Utvecklingsledare organisatorisk och social arbetsmiljö, Institutet för Stressmedicin,
Organisatoriska förutsättningar för en god arbetsmiljö
Organisatoriska förutsättningar för en god arbetsmiljö Annika Härenstam Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 2016-03-11 Annika Härenstam Samhället Vad vet vi? Arbetsmarknaden Branscher Organisationer
Chefsuppdraget. Hälsofrämjande ledarskap/ Salutogent ledarskap. Forskningssamarbete kring Ledarskap, Medarbetarskap, Arbetsmiljö och Hälsa
Hälsofrämjande ledarskap/ Salutogent ledarskap Organisatoriska och individuella förutsättningar Anders Hansson Svenska hälsopromotionsgruppen Katrin Skagert Institutet för stressmedicin Chefsuppdraget
Vilket handlingsutrymme har operativa chefer?
Vilket handlingsutrymme har operativa chefer? Presentation vid konferens för chefer och beslutsfattare 27/9 2016 Annika Härenstam Professor emerita, Göteborgs universitet Chefens roll första linjens chefer
Friska verksamheter - vilka leder oss dit?
Friska verksamheter - vilka leder oss dit? Professor Magnus Svartengren Institutionen Medicinska Vetenskaper 3 Hälsa / högt välbefinnande Sjuk disease Frisk Ohälsa / lågt välbefinnande illness 2016-02-09
Statussyndromet. Sir Michael Marmot. Statussyndromet: hur vår sociala position påverkar hälsan och livslängden
Statussyndromet Sir Michael Marmot Statussyndromet: hur vår sociala position påverkar hälsan och livslängden Statussyndromet Sociala skillnader i hälsa Sir Marmot startade studier i Storbritannien 1976
MULTIMODAL REHABILITERING VAD ÄR DET OCH VARFÖR?
MULTIMODAL REHABILITERING VAD ÄR DET OCH VARFÖR? Iréne Linddahl Hälsohögskolan Jönköping MULTIMODAL REHABILITERING Ett bio-psyko-socialt synsätt Ett antal välplanerade och synkroniserade åtgärder under
Hälsofrämjande faktorer av betydelse för ett hållbart arbetsliv inom vård, omsorg och socialt arbete
Hälsofrämjande faktorer av betydelse för ett hållbart arbetsliv inom vård, omsorg och socialt arbete Projektgrupp ViS (Vårdforskning i samverkan): Borås, Göteborg, Halmstad, HHJ, Högskolan väst, Skövde
Åter i arbete efter stress
Åter i arbete efter stress Lisa Björk Institutet för stressmedicin, Västra Götalandsregionen Institutionen för sociologi och arbetsvetenskap Stress Exponering? Upplevelse? Reaktion? Symtom? Diagnos? Stress
Sjukfrånvaro parternas arbete inom privat sektor
Partsgemensamt arbete: Rapporten Hur använder företag arbetsmiljö- och hälsotjänster för att förebygga och åtgärda arbetsrelaterad ohälsa? (2017) en enkätundersökning om hur och i vilken omfattning företag
Ledarenkät Göteborgs Stad oktober 2005
Ledarenkät Göteborgs Stad oktober 2005 Ledarenkäten genomförs med syfte att ta reda på hur du upplever ditt arbete och förutsättningarna för att utöva ledarskapet. Enkäten innehåller också en del bakgrundsfrågor,
STODS: the Swedish Twin project Of Disability pension and Sickness absence
Uppdaterad 2015-11-06 1 / 6 Institutionen för klinisk neurovetenskap Sektionen för försäkringsmedicin STODS: the Swedish Twin project Of Disability pension and Sickness absence I projektet STODS är syftet
SKLS CHECKLISTA FÖR CHEFENS ARBETSMILJÖ
2017-05-23 1 (7) SKLS CHECKLISTA FÖR CHEFENS ARBETSMILJÖ Här hittar du en checklista som fokuserar särskilt på chefens arbetsmiljö. Den bygger på Arbetsmiljöverkets föreskrifter om organisatorisk och social
Arbetsmiljöverket. Vår vision
Arbetsmiljöverket Vår vision Alla vill och kan skapa en bra arbetsmiljö Vår organisation Sju avdelningar Cirka 600 medarbetare Fem regioner Vår verksamhet Inspektioner Föreskrifter och regler Analys och
Psykiska diagnoser i kontaktyrken i kommuner och landsting
Psykiska diagnoser i kontaktyrken i kommuner och landsting Statistik och rapporter https://www.afaforsakring.se/forebyggande/analys-och-statistik/ Sjukförsäkringen (AGS-KL) Omfattar alla anställda inom
Psykisk hälsa - främja och förebygga i skolan
Psykisk hälsa - främja och förebygga i skolan Solveig Petersen Folkhälsomyndigheten Definitioner Psykisk hälsa: känslor-tanker-beteende Angenäma och funktionella (positiv psykisk hälsa psykisk välbefinnande)
DET HÅLLBARA LEDARSKAPET. Charlotte Råwall Leg psykolog, Organisationskonsult, PBM Göteborg
DET HÅLLBARA LEDARSKAPET Charlotte Råwall Leg psykolog, Organisationskonsult, PBM Göteborg charlotte.rawall@pbm.se AGENDA Arbetsmiljöforskning om friska arbetsplatser Arbetsmiljöverkets föreskrifter om
Fysisk aktivitet ISM:s forskningen kring livsstil och hälsa i ett 10 års perspektiv
Fysisk aktivitet ISM:s forskningen kring livsstil och hälsa i ett 10 års perspektiv Agneta Lindegård Andersson Med dr, Utvecklingsledare Institutet för Stressmedicin Göteborg Lite bakgrund.. 29 % av Sveriges
Vårdsamordnare för psykisk ohälsa hur fungerar det för primärvårdens patienter? Cecilia Björkelund Enheten för allmänmedicin Göteborgs universitet
Vårdsamordnare för psykisk ohälsa hur fungerar det för primärvårdens patienter? Cecilia Björkelund Enheten för allmänmedicin Göteborgs universitet Litteraturgranskning SBU: Implementeringsstöd för psykiatrisk
A" utvärdera eller inte utvärdera det är frågan
A" utvärdera eller inte utvärdera det är frågan Värdet av en na+onell utbildning i värdegrund, lags+4ning, organisering och utvärdering för chefer inom äldreområdet Maria Wolmesjö, Fil.Dr. universitetslektor
Hur gör vi en utbildning för hållbara socionomer? Marie Gustavsson Socionomprogrammet
Hur gör vi en utbildning för hållbara socionomer? Marie Gustavsson Socionomprogrammet 2018-03-05 2 Hållbar utveckling Socionomprogrammet? Många frågor blir det Hur arbetar vi för att integrera hållbarhet
Livsstilsförändring, livskris, omorganisation
Den hälsofrämjande processen Ett av de viktigaste momenten i en hälsofrämjande process är att alla inblandade förstår varför man skall starta upp ytterligare en aktivitet. Denna sammanställning syftar
Arbetsliv i förändring Vilka kuggar behövs?
Arbetsliv i förändring Vilka kuggar behövs? Professor Ingibjörg H. Jónsdóttir Verksamhetchef, Institutet för stressmedicin, Hälsan och stressmedicin, VGR Institutet för Stressmedicin (ISM) ISM startar
Sociala kontakter under sjukfrånvaron - på gott eller ont?
Slutrapport Sociala kontakter under sjukfrånvaron - på gott eller ont? Sammanfattning Syfte 1. Studera mönster och kvalitet i kontakter mellan den sjukskrivne och arbetsplatsens olika aktörer: arbetsledaren,
Arbets- och miljömedicin Lund
AMM Rapport nr 19/2011 Arbets- och miljömedicin Lund ArbetsplatsDialog för Arbetsåtergång (ADA) en metod för att underlätta återgång i arbete för patienter sjukskrivna för utmattning Björn Karlson Peter
Metoder för primärprevention och tidig återgång i arbete vid arbetsrelaterad psykisk ohälsa
Metoder för primärprevention och tidig återgång i arbete vid arbetsrelaterad psykisk ohälsa Gunnar Bergström, docent 2017-10-20 Namn Efternamn 1 Systematisk litteraturgenomgång Riktlinjer Arbetshälsoekonomiskt
Förändringsstrategier i arbetslivet
Förändringsstrategier i arbetslivet av Kristina Håkansson Monograph from the Department of Sociology No 57 University of Göteborg 1995 ISSN 1100-3618 ISBN 91-628-1682-9 Innehåll Kapitel 1. Bakgrund j 1
Vila Sjukskrivning tills tillfrisknande påbörjats Lättare anpassade insatser Samordningsmöten med FH,FK,A-giv, fack.
Vila Sjukskrivning tills tillfrisknande påbörjats Lättare anpassade insatser Samordningsmöten med FH,FK,A-giv, fack. Anpassat arbete Flera diagnoser, multiproblem Kvinnor mer sjukskrivna De flesta med
2015-04-22. Syfte. Arbetslöshet vid ung ålder och samband med senare hälsa och arbete. Studiedesign. Studiedesign. Publicerade artiklar
5-- Syfte Arbetslöshet vid ung ålder och samband med senare hälsa och arbete Finns det samband mellan exponering för arbetslöshet och senare sjukfrånvaro, förtidspension, död och arbetslöshet, bland infödda
Med åldrandet följer skörhet: hur kan vi undvika det? Laura Fratiglioni
Med åldrandet följer skörhet: hur kan vi undvika det? Laura Fratiglioni SNAC-Kungsholmen Åldersgrupp 60 B F1 F2 Åldersgrupp 66 B F1 F2 F3 Åldersgrupp 72 B F1 F2 F3 F4 Åldersgrupp 78 B F1 F2 F3 F4 F5 Äldre
Genusperspektiv på socialförsäkringen - kvinnors och mäns sjukfrånvaro
Genusperspektiv på socialförsäkringen - kvinnors och mäns sjukfrånvaro Gunnel Hensing Professor i Socialmedicin Sahlgrenska akademin vid Göteborgs universitet Kumulativ incidens (%) sjukfrånvaro med psykiatriska
Specialist i allmän- och ortopedisk kirurgi, allmän- och rehabiliteringsmedicin samt företagshälsovård.
Enhetschef Artur Tenenbaum Specialist i allmän- och ortopedisk kirurgi, allmän- och rehabiliteringsmedicin samt företagshälsovård. Stockholm 12 december 2014 Företagshälsovård i Målet är ett nära samarbete
Appendix till kapitel 9
Appendix till kapitel 9 Exempel på återrapportering av resultat Syftet med CHEFiOS verksamhetsstudie är att studera välfungerande kommunala verksamheter utifrån frågan: Hur ligger verksamheten till? Detta
Jämlik hälsa och vård
Foto: Clifford Shirley Välkommen till den 14:e nationella konferensen för nätverket Hälsofrämjande hälso- och sjukvård Jämlik hälsa och vård det goda mötet som nyckel till framgång Västerås 19-20 mars
Stadsrevisionen. Projektplan. Förutsättningar för Göteborgs Stads chefer. goteborg.se/stadsrevisionen
Stadsrevisionen Projektplan Förutsättningar för Göteborgs Stads chefer goteborg.se/stadsrevisionen 2 PROJEKTPLAN Förutsättningar för Göteborgs Stads chefer Aktuell forskning visar att många kommunala chefer
Policy för chefsuppdrag
1(5) BILAGA 1 DNR: SLU ua 2013.1.1.1-5596 2014-01-14 STYRANDE DOKUMENT Sakområde: Personal Dokumenttyp: Policy Beslutsfattare: Rektor Avdelning/kansli: Personalavdelningen Handläggare: Eva Jeppson-Eldrot
HÅLLBART ARBETSLIV I EN ÅLDRANDE BEFOLKNING FÖRVÄNTAD FRISK LIVSLÄNGD I ÅLDRARNA ÅR
HÅLLBART ARBETSLIV I EN ÅLDRANDE BEFOLKNING FÖRVÄNTAD FRISK LIVSLÄNGD I ÅLDRARNA 50-75 ÅR NYA DATA VISAR ATT PER- SONER SOM ARBETAR I STRESSIGA OCH FYSISKT PÅFRESTANDE ELLER FARLIGA ARBETEN FÖR- VÄNTAS
THE SALUT PROGRAMME A CHILD HEALTH INTERVENTION PROGRAMME IN SWEDEN. ISSOP 2014 Nordic School of Public Health. Gothenburg SWEDEN UMEÅ UNIVERSITY
THE SALUT PROGRAMME A CHILD HEALTH INTERVENTION PROGRAMME IN SWEDEN UMEÅ UNIVERSITY VÄSTERBOTTEN COUNTY COUNCIL Epidemiology and Global Health Strategic Development Office Public Health Unit ANNELI IVARSSON
2015-04-28. Kan preventiva insatser på arbetsplatser vara lönsamt för organisationer? 1 av 10 anställda har nedsatt arbetsförmåga
1 av 10 anställda har nedsatt arbetsförmåga 2007 uppgav ca 1 av 10 personer i arbetsför ålder sig ha nedsatt arbetsförmåga, dvs 10 procent av arbetskraften presterar mindre än vad de skulle kunna göra.
Lite nya resultat.. Kostnadseffektivt Ökar produktiviteten
Nyttiga nyheter Irene Jensen Elisabeth Björk Brämberg Iben Axen Caroline Lornudd Professor/enhetschef Forskare Docent Forskare Enheten för interventions- och implementeringsforskning inom arbetshälsa 1
TID FÖR LEDARSKAP Ledarnas chefsbarometer 2013
TID FÖR LEDARSKAP Ledarnas Chefsbarometer 2013 Tid för ledarskap om chefers förutsättningar Sveriges chefer ägnar nästan en dag per vecka åt uppgifter som inte känns meningsfulla eller till och med onödiga.
Seba: Hjälpmedel för förflyttning från liggande till sittande på sängkanten
Seba: Hjälpmedel för förflyttning från liggande till sittande på sängkanten Endast Seba gör det möjligt att på ett säkert och bekvämt sätt förflytta en vårdtagare från liggande till sittande på sängkanten
Socialt kapital i Österbotten. Professor Gunborg Jakobsson, Fredrica Nyqvist, PD, forskare
Socialt kapital i Österbotten Professor Gunborg Jakobsson, Fredrica Nyqvist, PD, forskare Innehåll Vad är socialt kapital? Det sociala kapitalet i Finland Enkät om mental hälsa GERDA-studien Deltagande
Curriculum Vitae Linnea Kjeldgård born in 1985
Uppdaterad 2018-10-23 Sid 1 / 6 Department of Clinical Neuroscience Division of Insurance Medicine Curriculum Vitae Linnea Kjeldgård born in 1985 Education Master of Science: Mathematics Uppsala University
Artiklar i avhandlingen
Artiklar i avhandlingen I. Elwér, S., Aléx, L., Hammarström, A. Health against the odds: Experiences in elder care from a gender perspective. Qualitative Health Research 2010; 20:1202. II. III. IV. Elwér,
Organisatorisk och social arbetsmiljö Från teori till praktik!
Organisatorisk och social arbetsmiljö Från teori till praktik! Elisabet Palmér, hälsoutvecklare och civilekonom Katrin Skagert, arbetsmiljöstrateg och medicine doktor Vad är organisatorisk och social arbetsmiljö
Den nordiska äldreomsorgsmodellen:
Den nordiska äldreomsorgsmodellen: ideal och realiteter Äldreforskardagen den 17 mars 2016 Marta Szebehely Professor i socialt arbete Stockholms universitet Vad är den nordiska modellen? Generell (universell)
Sjukvårdens processer och styrning
Sjukvårdens processer och styrning Staffan Lindblad Sjukvårdens utmaningar Allt större krav på hälsa Ökande efterfrågan / behov av vård Allt fler nya metoder bättre resultat Ständigt ökande sjukvårdskostnader
Hur kan stödresurser understödja hållbart ledarskap bland chefer i vården?
Hur kan stödresurser understödja hållbart ledarskap bland chefer i vården? Lotta Dellve 1 Jörgen Andreasson 2 Göran Jutengren 3 1 Professor i vårdvetenskap med inriktning ledarskap och organisering, Högskolan
2013-11-22 PSYKOSOCIALA ARBETSVILLKOR, HÄLSA, OCH LEDARSKAP HOS CHEFER. Avhandlingens tre huvudkoncept/begrepp. Ingående artiklar i avhandlingen
PSYKOSOCIALA ARBETSVILLKOR, HÄLSA, OCH LEDARSKAP HOS CHEFER Daniel Lundqvist Helix & Rikscentrum för Arbetslivsinriktad Rehabilitering Ingående artiklar i avhandlingen Avhandlingens tre huvudkoncept/begrepp
Sjukfrånvaro och förtidspension - en prospektiv kohortstudie i Östergötland
Uppdaterad av P Svedberg 2011-03-22 Institutionen för Klinisk Neurovetenskap, Sektionen för försäkringsmedicin Sjukfrånvaro och förtidspension - en prospektiv kohortstudie i Östergötland Detta är ett tvärvetenskapligt
Samverkan ur ett ledningsperspektiv
Samverkan ur ett ledningsperspektiv Borås 2014-01-27 Berth Danermark berth.danermark@oru.se Berth Danermark & Per Germundsson Frågor att besvara Hur få till stånd en fungerande samverkan? Hur vidmakthålla
Why WE care? Anders Lundberg Fire Protection Engineer The Unit for Fire Protection & Flammables Swedish Civil Contingencies Agency
Why WE care? Anders Lundberg Fire Protection Engineer The Unit for Fire Protection & Flammables Swedish Civil Contingencies Agency Assignment Assignment from the Ministry of Defence MSB shall, in collaboration
New Public Management
New Public Management En världsförändring eller samma koncept i ny förpackning? Ingela Målqvist Personalvetare/Utredare Institutionen för folkhälsovetenskap ingela.malqvist@ki.se Upplägg NPM Avreglerade
Sätt agendan bli facklig företrädare
Sätt agendan bli facklig företrädare 1 Sätt agendan bli facklig företrädare, 2016 Sveriges Arbetsterapeuter Layout: Pontus Wikholm Foto: Johan Gunséus (omslag) och Jonas Eriksson (s. 9) Tryck: Exakta Print
Bäst arbetsklimat på sjukhus som bolagiserats eller privatiserats Läkares upplevelser av att arbeta i olika driftsformer
originalstudie Läs mer Fullständig referenslista och engelsk sammanfattning http://ltarkiv.lakartidningen.se Bäst arbetsklimat på sjukhus som bolagiserats eller privatiserats Läkares upplevelser av att