Tema 2 Implementering
|
|
- Stig Lundström
- för 5 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Tema 2 Implementering Författare: Helena Karlström & Tinny Wang Kurs: SJSE17 Sjuksköterskans profession och vetenskap 2 Termin 4 Skriftlig rapport Våren 2016 Lunds universitet Medicinska fakulteten Nämnden för omvårdnadsutbildning Box 157, LUND
2 Implementeringsstrategier För att vården ska kunna utvecklas krävs det att kunskap från omvårdnadsforskning implementeras i vården (Svensk sjuksköterske förening, 2014). Enligt Svensk sjuksköterskeförening (2013) säger lagen om svensk hälso och sjukvård att vård och omvårdnad ska vila på bästa tillgängliga kunskap och ha vetenskaplig grund. Svensk sjuksköterskeförening (2014) menar att med evidensbaserad vård försörjs patientens omvårdnad och behandling utifrån bästa tillgängliga kunskap och gör dessutom att vårdens resurser används på effektivaste sätt. Det finns flera olika strategier att använda sig av vid implementering av forskning. PARIHS modellen är en av dessa strategier och är också den modell som denna rapport utgår från. PARIHS modellen består utav tre delar, Evidens, Kontext och Facilitering som är viktiga vid implementering. Evidens har enligt denna modell en bred betydelse och innefattar både kunskap som grundar sig på forskning liksom erfarenhetsgrundad kunskap. Kontext handlar om vilka förutsättningar för implementering som en organisation har. Facilitering är de faktorer som underlättar för implementering av forskning i organisationen. Exempel på dessa faktorer kan till exempel vara organisationens ledarskap och kultur. Vi anser att PARIHS modellen bäst omfattar de komponenter som är viktiga för implementering av evidensbaserad omvårdnad. Vi har valt att skriva vår kandidatuppsats om ungdomars upplevelser av att leva med diabetes typ 1. Genom denna modell skulle man kunna implementera en ökad kunskap om denna patientgrupp i vården. Ledarskap är en mycket viktig faktor för en lyckad implementering. Chefers förmåga att gestalta en kultur som har förutsättningar att ta emot evidensbaserad kunskap, vilja att ge återkoppling och att regelbundet förespråka vikten av att jobba evidensbaserat är av stor betydelse. Andra aktiviteter som gynnar implementering är datoriserade påminnelsesystem och undervisningsmöten (Svensk sjuksköterskeförening, 2014). Rycroft Malon, Harvey, Seers, Kitson, McCormack & Titchen (2004) tar upp vikten av att ha effektiva och stödjande relationer mellan individer och team, samt att ha en medicinsk ledare för implementering av evidensbaserad kunskap. Även egenskaper hos ledaren för
3 implementeringsprocessen beskrevs som viktiga för hur utfallet skulle bli. Egenskaper som beskrevs som fördelaktiga var att personen var engagerad, entusiastisk samt besatt en god kommunikationsförmåga. Etiska principer Enligt ICN:s etiska kod för sjuksköterskor (2014) arbetar sjuksköterskan för att utveckla kärnfrågor av forskningsbaserad professionell kunskap som stöd för en evidensbaserad verksamhet. Vård i Norden (2003) menar att forskning ska skapa ny kunskap om människan, samhälle och sjukdom samt samhälle och kultur. Den nya kunskapen kan utveckla nya möjligheter för användning. Forskningen ska ämna att ha nytta för omsorg av den grupp som avses av forskningen. Människan ska inte göras till föremål för vetenskapliga och tekniska syften utan informerat och uttryckt samtycke. Forskning får inte heller skada deltagarna. Forskare måste därför i största mån kontrollera potentiella risker för skada eller obehag och även vid behov vidta åtgärder för att förhindra eller minimera de eventuella riskerna. Forskaren ska även se till att alla individer behandlas lika och att utsatta grupper inte utnyttjas (Vård i Norden, 2003). Sjuksköterskan har fyra grundläggande ansvarsområden; att förebygga sjukdom, att främja hälsa, att lindra lidande och att återställa hälsa. Sjuksköterskan har som plikt att tillämpa och förbättra sin färdighet och kunskap, vara uppmärksam på nya möjligheter, samt utveckla nya färdigheter och kunskap (Vård i Norden, 2003). Hinder för implementering För en framgångsrik implementering krävs det att man även kartlägger de eventuella hinder som kan finnas. Hinder för implementering kan förekomma på olika nivåer i organisationen, som till exempel hos patienten, vårdpersonalen, organisationen eller samhället (Willman, Bahtsevani, Nilsson & Sandström, 2016). Salomons och Spross (2011) har undersökt vilka barriärer som finns för implementering av forskning. Dessa barriärer delades in i fyra dimensioner: strategiska,
4 kulturella, strukturella och tekniska. Barriärer inom den strategiska dimensionen var tidsbrist, att chefer hade andra mål som de prioriterade högre, svårigheter att rekrytera och behålla personal, brist på resurser samt hög arbetsbelastning. Den vanligaste barriären inom den kulturella dimensionen var en ovilja hos chefer och medarbetare att förändra arbetssättet. Brister i ledarskapet var också ett hinder inom denna dimension. Bristande medvetenhet om forskning och upplevelsen av att det fanns för många vetenskapliga tidskrifter var barriärer som författarna hittade inom den strukturella dimension. Inom den tekniska dimensionen fanns barriärer som att sjuksköterskor upplevde sig ha bristande förmågor att söka vetenskapliga artiklar samt utvärdera dess kvalitet. Även Thiel och Gosh (2008) kom fram till att sjuksköterskorna upplevde sig sakna tillräckliga kunskaper att söka efter vetenskapliga artiklar i databaser. Enligt Rycroft Malone et al. (2004) är bristande resurser som till exempel brist på tid, pengar och utrustning ett hinder för implementering. Svensk sjuksköterskeförening (2013) menar att brist på utbildningstillfällen, resurser och tid är de vanligaste hinderna för implementering för evidensbaserad omvårdnad.
5 Referenser Rycroft Malone, J., Harvey, G:, Seers, K., Kitson, A., McCormack, B. & Titchen, A. (2004). An exploration of the factors that influence the implementation of evidence into practice. Journal of clinical nursing, 13(8): Solomons, M. & Spross, J. (2011). Evidence based practice barriers and facilitators from a continuous quality improvement perspective: an integrative review. Journal of Nursing Management, 19(1): Svensk sjuksköterskeförening, (2014). ICN:s etiska kod för sjuksköterskor. Stockholm: SSF Svensk sjuksköterskeförening, (2013). Implementering. Stockholm: SSF Svensk sjuksköterskeförening, (2014). Strategi för kvalitetsutveckling inom omvårdnad. Hämtad, 12 april, 2016, från Svensk Sjuksköterskeförening, ssf jon svensk sjukskoterskeforening/publikationer sve nsk sjukskoterskeforening/kvalitet publikationer/strategi for kvalitetsutveckling inom omvardna d.pdf Thiel, L. & Ghosh, Y. (2008). Determining Registered Nurses' Readiness for Evidence Based Practice. Worldviews on Evidence Based Nursing, 5(4): Vård i Norden. (2003). Etiska riktlinjer för omvårdnad i Norden. Hämtad 12 april, 2016, från vård i Norden, Willman, A., Bahtsevani, C., Nilsson, R. & Sandströ, B. (2016). Evidensbaserad omvårdnad: En bro mellan forskning och klinisk verksamhet. Lund: Studentlitteratur.
Svensk sjuksköterskeförening om
FEBRUARI 2011 Svensk sjuksköterskeförening om Evidensbaserad vård och omvårdnad Kunskapsutvecklingen inom hälso- och sjukvården är stark, vilket ställer stora krav på all vårdpersonal att hålla sig uppdaterad
Sjuksköterskans profession och vetenskap, SJSE 17 Delkurs II, 7,5 hp
Sjuksköterskans profession och vetenskap, SJSE 17 Delkurs II, 7,5 hp Hösten 2015 Kursansvarig: Siv Wictorin Nilsson Examinator: Marie Hübel 1 Introduktion Kursen syftar till att utveckla den studerandes
Svensk sjuksköterskeförening om
OKTOBER 2013 Svensk sjuksköterskeförening om implementering Ny kunskap, grundad på såväl erfarenhet som forskning, medför att vård- och omsorgsverksamheten utvecklas. En förutsättning för att evidensbaserad
SJSE18 Ledarskapets teori och praktik inom omvårdnad 6,5 hp,
SJSE18 Ledarskapets teori och praktik inom omvårdnad 6,5 hp, Kursansvarig: Anneli Sundberg Examinator: Jan-Åke Hansson Introduktion Välkommen till kursen SJE18. Innehållet i denna kurs kommer att innefatta
Röntgensjuksköterskans profession och vetenskap, RSJE 19 Delkurs II, 7,5 hp
Röntgensjuksköterskans profession och vetenskap, RSJE 19 Delkurs II, 7,5 hp Våren 2015 Kursansvarig: Siv Wictorin Nilsson Examinator: Marie Hübel 1 Introduktion Kursen syftar till att utveckla den studerandes
Pedagogik och ledarskap Kärnkompetenser för omvårdnad igår-idag-i morgon
Pedagogik och ledarskap Kärnkompetenser för omvårdnad igår-idag-i morgon ELISABETH CARLSON DOCENT INSTITUTIONEN FÖR VÅRDVETENSKAP Den tomma vagnen Kliniskt ledarskap kan beskrivas som sjuksköterskans kliniska
Förbättringsarbete. Sårinfektioner. Författare: Saga Jenninger, Jonna Nilsson, Amanda Ryberg- Welander och Annie Wendel.
! Förbättringsarbete Sårinfektioner Författare: Saga Jenninger, Jonna Nilsson, Amanda Ryberg- Welander och Annie Wendel Kurs: SJSE19 Termin: 5 Skriftlig rapport Hösten 2016 Lunds universitet Medicinska
Introduktion till ämnet kvalitetsutveckling. av Åsa Muntlin
Introduktion till ämnet kvalitetsutveckling av Åsa Muntlin Vad är kvalitet? Värde, egenskap, sort Kvalitet förknippas som något positivt och önskvärt En definition av vårdkvalitet Att fullt ut svara mot
PERSONCENTRERAD VÅRD. Åsa Andersson
PERSONCENTRERAD VÅRD Åsa Andersson Leg. sjuksköterska, doktorand Strategisk rådgivare Svensk sjuksköterskeförening asa.andersson@swenurse.se 24.10.2014 Centrum för personcentrerad vård, Tvärvetenskapligt
Satsa på omvårdnadsforskning för att förbättra vården
Satsa på omvårdnadsforskning för att förbättra vården Produktionsfakta Utgivare Svensk sjuksköterskeförening Sakkunnig i forskningsfrågor: Elisabeth Strandberg Grafisk form Losita Design AB, www.lositadesign.se
Hur lyckas man med nya arbetssätt?
Hur lyckas man med nya arbetssätt? Henna Hasson, Forskare, Docent Karolinska Institutet Medical Management Centre (MMC) Chef, Enheten för implementering Centrum för Epidemiologi och Samhällsmedicin (CES)
Omvårdnad i nationella kunskapsstödet för primärvård. Konferens i Malmö december 2017 Svensk sjuksköterskeförening
Omvårdnad i nationella kunskapsstödet för primärvård Konferens i Malmö 13-14 december 2017 Svensk sjuksköterskeförening Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionsförening. ideell förening
Varför är det så svårt att förändra rutiner och arbetssätt?
Varför är det så svårt att förändra rutiner och arbetssätt? Solna stad 13 maj 2014 Anne-Marie Boström, leg sjuksköterska, Docent Universitetslektor KI & Danderydsgeriatriken Anne-Marie Boström 20140513
Att Facilitera Implementering av Evidens: erfarenheter utifrån urininkontinens i äldreomsorg i fyra europeiska länder. A C Eldh
Att Facilitera Implementering av Evidens: erfarenheter utifrån urininkontinens i äldreomsorg i fyra europeiska länder A C Eldh 2014-05-08 1 Samarbete mellan University of Warwick [co-ordinator] University
Studentmedverkan i förbättringsarbete
Studentmedverkan i förbättringsarbete Kurs: SJSE19, Förbättringskunskap och Informatik i omvårdnad Sjuksköterskor vill inte stanna kvar, varför? Vad kan göras för att förbättra situationen? Författare:
CENTRUM FÖR PERSONCENTRERAD VÅRD - GPCC VAD FINNS DET FÖR KUNSKAP OM VAD SOM PÅVERKAR IMPLEMENTERING?
VAD FINNS DET FÖR KUNSKAP OM VAD SOM PÅVERKAR IMPLEMENTERING? ANNA BERGSTRÖM, LEKTOR I MEDICINSK VETENSKAP MED INRIKTNING IMPLEMENTERING AV PERSONCENTRERAD VÅRD Knowledge translation Kunskap Praktik Evidens/Innovation)
Möjligheter för samverkan: Hur långt har vi kommit - vad säger vetenskapen?
Möjligheter för samverkan: Hur långt har vi kommit - vad säger vetenskapen? Anne-Marie Boström, Leg Sjuksköterska & Docent Lektor, sektionen för omvårdnad, NVS, KI Omvårdnadsansvarig, Tema Åldrande, Karolinska
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING Foto: Clas Fröhling Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionsförening. Vi är en ideell förening som företräder professionens kunskapsområde omvårdnad
Sjuksköterskans profession grunden för din legitimation
Sjuksköterskans profession grunden för din legitimation Svensk sjuksköterskeförening 2016 torkel ekqvist/fotogruppen södersjukhuset Produktionsfakta Skriften Sjuksköterskans profession grunden för din
SJSD19 Ledarskap, informatik och kvalitetsarbete 6,5 hp, vt. 2014
SJSD19 Ledarskap, informatik och kvalitetsarbete 6,5 hp, vt. 2014 Kursansvarig: Anneli Sundberg Examinator: Jan-Åke Hansson Introduktion Välkommen till kursen SJSD19 som är den sista kursen i termin fyra.
Multidisciplinära konferenser i cancervården: funktioner och erfarenheter
Multidisciplinära konferenser i cancervården: funktioner och erfarenheter Kontaktsjuksköterskans roll vid MDK linn.rosell@skane.se Disposition: Genomförda delprojekt Kontaktsjuksköterskans roll Pågående
Verksamhetsplan för åren antagen vid Svensk sjuksköterskeförenings föreningsstämma
Verksamhetsplan för åren 2018-2019 ÖVERGRIPANDE MÅL : Verka för hög omvårdnadskompetens och sjuksköterskors professionella utveckling för patientens, vårdens och samhällets bästa. Det finns många exempel
Det här är Svensk sjuksköterskeförening
Det här är Svensk sjuksköterskeförening Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionella organisation. Vi är en ideell organisation som företräder professionens kunskapsområde med syfte
Leda implementering: Ny forskning och ett praktiskt verktyg
1 #Förbättringsarbete Leda implementering: Ny forskning och ett praktiskt verktyg Ett samarbetsprojekt med Procome gruppen Anne Richter Enheten för implementering och utvärdering Centrum för epidemiologi
Implementering av forskningsresultat vad är det och vad vet vi om det?
Implementering av forskningsresultat vad är det och vad vet vi om det? Haugesund 26 september 2012 Lars Wallin Professor Högskolan Dalarna, Docent KI lars.wallin@du.se Varför? Centrala koncept Implementeringsmetoder
Informatik. Kvalitetsarbete
Informatik Informations- och kommunikationsteknologi spelar idag en allt mer genomgripande roll i hälso- och sjukvården. Informatik är det vetenskapliga studiet av information och hur man presenterar och
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING Foto: Clas Fröhling Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionella organisation. Vi är en ideell organisation som företräder professionens kunskapsområde
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING Omvårdnad sedan 1910 Foto: Clas Fröhling Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionsförening. Vi är en ideell förening som företräder professionens
1910 Organisering. Svensk sjuksköterskeförening Internationell solidaritet. Kallet. Från elev till student. Facklig kamp
1910 Organisering Svensk sjuksköterskeförening 2016-12-02 Ami Hommel Torie Palm Ernsäter Ordförande Sakkunnig...utgöra en centralpunkt för den svenska sjuksköterskekåren, att väcka och underhålla samhörighetskänslan
Agneta Lantz 2014-01-23
Hur skapar vi optimala förutsättningar för ett lärandestyrt förbättringsarbete och en kvalitetsdriven verksamhetsutveckling i en värld full av utmaningar? Agneta Lantz 2014-01-23 Bakgrunden Det finns idag
Omvårdnad inom somatisk vård, 13,5 högskolepoäng Medical Surgical Nursing Care, 13.5 credits
Sida 1 av 5 Kursplan Röda korsets högskola Dnr: 48/2012 Teknikringen 1 Datum: 2012-08-06 Box 55676 102 15 Stockholm Telefon: 08-587 516 00 Fax: 08-587 51690 www.rkh.se Omvårdnad inom somatisk vård, 13,5
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING
DET HÄR ÄR SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING Omvårdnad sedan 1910 Foto: Clas Fröhling Svensk sjuksköterskeförening är sjuksköterskornas professionsförening. Vi är en ideell förening som företräder professionens
Hur förverkligar vi bästa tillgängliga kunskap för diagnostik och behandling av psykisk ohälsa hos barn och unga?
Hur förverkligar vi bästa tillgängliga kunskap för diagnostik och behandling av psykisk ohälsa hos barn och unga? Linda Sundberg Leg. psykolog Fil.dr Umeå universitet Inst. för klinisk vetenskap, Barnpsykiatri
Professionernas andra jobb - att arbeta med ständiga förbättringar. Stockholm 18 juni 2013
Professionernas andra jobb - att arbeta med ständiga förbättringar Stockholm 18 juni 2013 Michael Bergström Sektionen för hälso- och sjukvård Avd för vård och omsorg Som det är Det finns en tråd du följer
Lyckad implementering; vad säger forskarna?
Observationell Experimentell 2018-01-19 Lyckad implementering; vad säger forskarna? Lydia Kwak, docent Enheten för interventions- och implementeringsforskning inom arbetshälsa Karolinska Institutet 1 Implementering
Leda implementering vilka beteenden ökar chanserna för att lyckas?
Leda implementering vilka beteenden ökar chanserna för att lyckas? Implementering av nya arbetsmetoder innefattar en process där medarbetare förändrar sitt arbetssätt i linje med den nya metoden (Grimshaw
Klinisk examination en examination som stärker studenten i sin verksamhetsförlagda utbildning Pedagogiskt docenturarbete
Klinisk examination en examination som stärker studenten i sin verksamhetsförlagda utbildning Pedagogiskt docenturarbete Susanna Ågren DATUM 2017-09-20 MEDICINSKA FAKULTETEN Bilaga 9 Titel pedagogisk reflektion/analys
Kompetens i hälsoinformatik. Jan florin
Kompetens i hälsoinformatik Jan florin jfl@du.se Informatik: en kärnkompetens All health professionals should be educated to deliver patient centered care, as members of an interdisciplinary team, emphazising:
Sjukvårdens processer och styrning
Sjukvårdens processer och styrning Staffan Lindblad Sjukvårdens utmaningar Allt större krav på hälsa Ökande efterfrågan / behov av vård Allt fler nya metoder bättre resultat Ständigt ökande sjukvårdskostnader
TURNING GUIDELINES INTO CLINICAL PRACTICE FINDINGS FROM AN IMPLEMENTATION STUDY. Tord Forsner
TURNING GUIDELINES INTO CLINICAL PRACTICE FINDINGS FROM AN IMPLEMENTATION STUDY Tord Forsner En enkel ekvation? information=implementering information+utbildning+resurser=implementering Hur sprider vi
Implementering - teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård
Implementering - teori och tillämpning inom hälso- och sjukvård Siw Carlfjord Leg sjukgymnast, Med dr IMH, Linköpings universitet There are not two sciences There is only one science and the application
Paradigmskifte? ANNA FORSBERG
Paradigmskifte? ANNA FORSBERG Hur utmanar vi det biomedicinska paradigmet? Läkaren har fokus på sjukdomen och refererar till ett biomedicinskt paradigm i mötet med patienten. Hela traditionen av naturvetenskaplig
Implementering - möte forskning och praktik. Lars Wallin Professor Högskolan Dalarna Forskningschef Landstinget Dalarna
Implementering - möte forskning och praktik Lars Wallin Professor Högskolan Dalarna Forskningschef Landstinget Dalarna lars.wallin@du.se n n n n n n n n n n Varför? Centrala begrepp Vad handlar implementering
Profession i förändring: Kärnkompetenser i omvårdnad- och vårdvetenskap.
Profession i förändring: Kärnkompetenser i omvårdnad- och vårdvetenskap. Kärnkompetenser för vårdens professioner Definitioner (Cronenwett et al, 2007; Svensk Sjuksköterskeförenings Strategi för utbildningsfrågor,
Specialistsjuksköterskeprogram med inriktning onkologisk vård
1 (5) Medicinska fakultetsstyrelsen (MFS) Specialistsjuksköterskeprogram med inriktning onkologisk vård 60 högskolepoäng (hp) Avancerad nivå (A) VASOV Programbeskrivning Utbildningen syftar till att utbilda
Psykologen som ledare
Mindmatter AB Surbrunnsgatan 6 411 19 Göteborg Tel. 01-711 52 10 www.mindmatter.se Psykologen som ledare Kursbeskrivning INNEHÅLL Kursbeskrivning Teori Praktisk tillämpning av teori Lärare Examination
Anpassning av evidensbaserade metoder och styrande dokument
1 Anpassning av evidensbaserade metoder och styrande dokument Mårten Åhström Enheten för implementering och utvärdering Centrum för epidemiologi och samhällsmedicin (CES) Implementering.slso@sll.se folkhalsoguiden.se
Framtidens ledarskap. Learning café Utmaningar i ledarskapet på framtidens arenor
Framtidens ledarskap Learning café Utmaningar i ledarskapet på framtidens arenor Ledarskapet viktigt för oss alla Ett bra ledarskap får oss att trivas och utvecklas medan ett dåligt ledarskap kan påverka
Utbildningsplan för kompletterande utbildning för sjuksköterskor med utländsk examen från land utanför EU/EES och Schweiz
Utbildningsplan för kompletterande utbildning för sjuksköterskor med utländsk examen från land utanför EU/EES och Schweiz 7KS15 Inrättad av Rektor 2014-12-09 Fastställd av Styrelsen för utbildning 2014-12-18
KOMPETENSBESKRIVNING
FÖRENINGEN FÖR SJUKSKÖTERSKOR INOM GASTROENTEROLOGI I SVERIGE (FSGS) OCH SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING KOMPETENSBESKRIVNING KOMPETENSBESKRIVNING FÖR SJUKSKÖTERSKA MED SPECIALISERING INOM GASTROENTEROLOGI
UTBILDNINGSPLAN. Specialistutbildning för sjuksköterskor. Vård av äldre II 40 poäng (ALDR2)
KAROLINSKA INSTITUTET STOCKHOLM UTBILDNINGSPLAN Specialistutbildning för sjuksköterskor Vård av äldre II 40 poäng (ALDR2) Graduate Diploma in Elderly Care Specialist Nursing II, 60 ECTS Dnr 4540/01-395
CHEFERS ETISKA ANSVAR FÖR ATT OMVÅRDNAD INTE SKA ORSAKA VÅRDSKADOR
CHEFERS ETISKA ANSVAR FÖR ATT OMVÅRDNAD INTE SKA ORSAKA VÅRDSKADOR Maria Nygren, sjuksköterska, Områdeschef VO thorax och kärl, Skånes Universitetssjukhus Stockholm 2018-11-21 1 Hur organisera vården för
Ledarskap för omvårdnad med Magnet modellen. Torie Palm Ernsäter Tylösandsdagarna
Ledarskap för omvårdnad med Magnet modellen Torie Palm Ernsäter Tylösandsdagarna 2017-05-15 torie.ernsater@swenurse.se Svensk sjuksköterskeförening 1910 - för att värna ett kunskapsbaserat yrke 1958 möjligt
RJSD18 Ledarskap, informatik och kvalitetsarbete 6,5 hp, vt. 2016
RJSD18 Ledarskap, informatik och kvalitetsarbete 6,5 hp, vt. 2016 Kursansvarig: Lena Ritzman Examinator: Jan-Åke Hansson Introduktion Välkommen till kursen RSJD18, som är den avslutande kursen i termin
ICN:s ETISKA KOD FÖR SJUKSKÖTERSKOR
ICN:s ETISKA KOD FÖR SJUKSKÖTERSKOR FÖRORD svensk sjuksköterskeförening presenterar här en översättning av icn:s, International Council of Nurses, nyligen reviderade etiska kod för sjuksköterskor. Styrkan
UTBILDNINGSPLAN. Specialistutbildning för sjuksköterskor. Psykiatrisk vård I, 40 poäng (PSYK1)
KAROLINSKA INSTITUTET STOCKHOLM UTBILDNINGSPLAN Specialistutbildning för sjuksköterskor Psykiatrisk vård I, 40 poäng (PSYK1) Graduate Diploma in Psychiatric Care Specialist Nursing I 60 ECTS INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Specialistsjuksköterskeprogram, inriktning barnsjukvård
1 (5) Medicinska fakultetsstyrelsen Specialistsjuksköterskeprogram, inriktning barnsjukvård 60 högskolepoäng (hp) Avancerad nivå (A) VASBS Programbeskrivning Utbildningen syftar till att utbilda specialistsjuksköterskor
STRATEGI. för kvalitetsutveckling inom omvårdnad
STRATEGI för kvalitetsutveckling inom omvårdnad Innehåll 3 Inledning 4 Det etiska ansvaret 5 Sex kärnkompetenser 7 Kvalitetsarbete och förbättringskunskap 8 Ständiga förbättringar och prioriteringar 10
Avancerad specialistsjuksköterska. Masterprogram med inriktning kirurgisk vård, 60hp
Avancerad specialistsjuksköterska Masterprogram med inriktning kirurgisk vård, 60hp Avancerad specialistsjuksköterska Rollen som avancerad specialistsjuksköterska (eller Nurse Practitioner, NP) introducerades
CENTRUM FÖR PERSONCENTRERAD VÅRD - GPCC HUR KOMMER FORSKNINGEN SAMHÄLLET TILL NYTTA?
HUR KOMMER FORSKNINGEN SAMHÄLLET TILL NYTTA? ANNA BERGSTRÖM, LEKTOR I MEDICINSK VETENSKAP MED INRIKTNING IMPLEMENTERING AV PERSONCENTRERAD VÅRD Knowledge translation Kunskap Praktik Know-do gap Kunskap
Verksamhetsplan 2014 för Kunskapscentrum för Kommunal Hälso- och Sjukvård (KKHS) vid Högskolan Dalarna (HDa)
Verksamhetsplan 2014 för Kunskapscentrum för Kommunal Hälso- och Sjukvård (KKHS) vid Högskolan Dalarna (HDa) Högskolan Dalarna Sida 1 Uppdrag Kunskapscentrum startade 2010 för att stödja den kommunala
Forskning på implementering vad är det och vad vet vi? Lars Wallin Professor Högskolan Dalarna Forskningschef Landstinget Dalarna lars.wallin@du.
Forskning på implementering vad är det och vad vet vi? Lars Wallin Professor Högskolan Dalarna Forskningschef Landstinget Dalarna lars.wallin@du.se Varför? Centrala begrepp Metoder för att stödja implementering
FÖRÄNDRINGSLEDNING IMPLEMENTERING AV VÄLFÄRDSTEKNOLOGI OCH E-HÄLSA KOPPLAT TILL LEDARSKAP OCH ORGANISATIONSKULTUR
FÖRÄNDRINGSLEDNING IMPLEMENTERING AV VÄLFÄRDSTEKNOLOGI OCH E-HÄLSA KOPPLAT TILL LEDARSKAP OCH ORGANISATIONSKULTUR Införandet av IT-system inom vård och omsorg, skulle effektivisera arbetet och öka patientens
UTBILDNINGSPLAN. Specialistutbildning för sjuksköterskor. Allmän hälso- och sjukvård med inriktning mot onkologisk vård I, 40 poäng (HSON1)
KAROLINSKA INSTITUTET STOCKHOLM UTBILDNINGSPLAN Specialistutbildning för sjuksköterskor Allmän hälso- och sjukvård med inriktning mot onkologisk vård I, 40 poäng (HSON1) Graduate Diploma in General Health
Verksamhetsplan 2019 för Kunskapscentrum för Kommunal Hälso- och Sjukvård (KKHS) vid Högskolan Dalarna (HDa)
Verksamhetsplan 2019 för Kunskapscentrum för Kommunal Hälso- och Sjukvård (KKHS) vid Högskolan Dalarna (HDa) Sida 1 Uppdrag Kunskapscentrum startade 2010 för att stödja den kommunala hälso- och sjukvården.
UTBILDNINGSPLAN. Specialistutbildning för sjuksköterskor. Akutsjukvård med inriktning mot intensivvård II 40 poäng (AKIN2, UKIN4)
Dnr 2925/03-390 KAROLINSKA INSTITUTET STOCKHOLM UTBILDNINGSPLAN Specialistutbildning för sjuksköterskor Akutsjukvård med inriktning mot intensivvård II 40 poäng (AKIN2, UKIN4) Graduate Diploma in Emergency
STRATEGI VÅRDEN. för att utveckla
STRATEGI VÅRDEN för att utveckla Strategi 2008.indd 1 08-01-18 13.36.23 INNEHÅLL 3 Förord 4 Inledning 5 God omvårdnad 6 Omvårdnadsutveckling 10 Förutsättningar för att utveckla omvårdnad 12 PARIHS beskriver
Omvårdnad. Omvårdnad utgör huvudområde i sjuksköterskeutbildningen och är både ett verksamhets- och
Högskolan i Halmstad Sektionen för hälsa och samhälle 2012 Omvårdnad Omvårdnad utgör huvudområde i sjuksköterskeutbildningen och är både ett verksamhets- och forskningsområde. Inom forskningsområdet omvårdnad
C-UPPSATS. Sjuksköterskors erfarenhet av evidensbaserad omvårdnad
C-UPPSATS 2010:074 Sjuksköterskors erfarenhet av evidensbaserad omvårdnad - en systematisk litteraturöversikt Ylva Hellstadius Elin Norlin Luleå tekniska universitet C-uppsats Omvårdnad Institutionen för
Specialistsjuksköterskeprogram, inriktning akutsjukvård
1 (5) Medicinska fakultetsstyrelsen (MFS) Specialistsjuksköterskeprogram, 60 högskolepoäng (hp) Avancerad nivå (A) VASAK Programbeskrivning Utbildningen syftar till att utbilda sjuksköterskor med fördjupad
HUR SVÅRT KAN DET VARA? LEDARSKAP OCH ORGANISATIONSKULTURENS BETYDELSE FÖR IMPLEMENTERING AV NY TEKNIK. Malin Hofflander Netport april 2017
HUR SVÅRT KAN DET VARA? LEDARSKAP OCH ORGANISATIONSKULTURENS BETYDELSE FÖR IMPLEMENTERING AV NY TEKNIK Införandet av IT-system, skulle effektivisera arbetet och öka kundens delaktighet, men drar ofta ut
Svensk sjuksköterskeförening om
JUNI 2009 Svensk sjuksköterskeförening om Sjuksköterskans profession De gemensamma kriterierna för en profession är att den vilar på vetenskaplig grund i form av ett eget kunskapsområde leder till legitimation
Implementering i verksamheten hur svårt kan det vara?
Implementering i verksamheten hur svårt kan det vara? LEDARSKAP OCH ORGANISATIONSKULTURENS BETYDELSE FÖR IMPLEMENTERING AV NY TEKNIK Införandet av IT-system i vården, skulle effektivisera arbetet och öka
DSKN15 Primärvård, verksamhetsförlagd utbildning
1 (5) Nämnden för omvårdnadsutbildning (NOU) DSKN15 Primärvård, verksamhetsförlagd utbildning 7,5 högskolepoäng (hp) Avancerad nivå (A1F) Allmänna uppgifter Huvudområde Omvårdnad Ämne Primärvård Typ av
Beslutsuppgifter. Programbeskrivning. Medicinska fakulteten
Medicinska fakulteten VASBU, Specialistsjuksköterskeprogram, hälso- och sjukvård för barn och ungdom med fokus på barnsjukvård, 60 högskolepoäng Specialist Nursing Programme, Paediatric Care Focusing on
ICN:s ETISKA KOD FÖR SJUKSKÖTERSKOR
ICN:s ETISKA KOD FÖR SJUKSKÖTERSKOR Förord svensk sjuksköterskeförening, ssf, presenterar här en revidering och nyöversättning av International Council of Nurses, icn:s etiska kod för sjuksköterskor. All
SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING & RIKSFÖRENINGEN MOT SMÄRTA PRESENTERAR KOMPETENSBESKRIVNING FÖR SJUKSKÖTERSKA MED SPECIALISERING I SMÄRTVÅRD
SVENSK SJUKSKÖTERSKEFÖRENING & RIKSFÖRENINGEN MOT SMÄRTA PRESENTERAR KOMPETENSBESKRIVNING FÖR SJUKSKÖTERSKA MED SPECIALISERING I SMÄRTVÅRD BAKGRUND Riksföreningen mot Smärta har i samverkan med Svensk
Förbättringsarbete Framgångsfaktorer?
Förbättringsarbete Framgångsfaktorer? Michael Bergström Senior rådgivare, Handläggare Ledamot i Nationella ST-rådet Barnläkare Avdelningen för vård och omsorg Sveriges Kommuner och Landsting Intresseorganisation
DEL 1: Kunskap Vetenskap Praktik. Extra omtenta 2 KOD NR
DEL 1: Kunskap Vetenskap Praktik Extra omtenta 2 * Fylls i av kursansvarig Mobiltelefoner ska vara avstängda och förvaras åtskilda från studenten, liksom ytterkläder, väskor och liknande. Bläck eller kulspetspenna
Pressure ulcer prevention Performance and implementation in hospital settings. Eva Sving Sjuksköterska//Klinisk Lektor/Med Dr
Pressure ulcer prevention Performance and implementation in hospital settings Eva Sving Sjuksköterska//Klinisk Lektor/Med Dr Behandling av ett litet trycksår 5 månader - behandling diabetessår 2 månader
Allvarliga vårdskador vid omvårdnad på särskilda boenden
Allvarliga vårdskador vid omvårdnad på särskilda boenden Åsa Andersson leg sjuksköterska, med lic, strategisk rådgivare Svensk sjuksköterskeförening Görel Hansebo Ania Willman Per-Olof Sandman Catharina
Factors facilitating nurses use of evidence-based practice
Examensarbete Kandidatexamen Främjande faktorer för sjuksköterskor att bedriva en evidensbaserad vård Factors facilitating nurses use of evidence-based practice Författare: Robert Olsson & Elinor Olsson
HUR SVÅRT KAN DET VARA! VEM STYR OCH VEM ÄR DELAKTIG NÄR NYA IT-LÖSNINGAR SJÖSÄTTS I VÅRDEN?
HUR SVÅRT KAN DET VARA! VEM STYR OCH VEM ÄR DELAKTIG NÄR NYA IT-LÖSNINGAR SJÖSÄTTS I VÅRDEN? Införandet av IT-system, skulle effektivisera arbetet och öka kundens delaktighet, men drar ofta ut på tiden
Utbildningsplan för specialistsjuksköterskeprogrammet med inriktning mot vård av äldre
Utbildningsplan för specialistsjuksköterskeprogrammet med inriktning mot vård av äldre 2VA07 Inrättad av Styrelsen för utbildning 2006-11-22 Fastställd av Styrelsen för utbildning 2007-04-04 Reviderad
Evidensbaserad praktik (EBP)
Evidensbaserad praktik (EBP) Vad är det? Hur gör man? Varför behövs det på operation? Ann-Christin von Vogelsang Vad är EBP? EBP Ett förhållningssätt; en vilja att tillämpa bästa tillgängliga vetenskapliga
Specialistsjuksköterskeprogram, hälso- och sjukvård för barn och ungdom, inriktning barnsjukvård
1 (5) Grundutbildningsnämnden (GUN) Specialistsjuksköterskeprogram, hälso- och sjukvård för barn och ungdom, inriktning barnsjukvård 60 högskolepoäng (hp) Avancerad nivå VASHB Programbeskrivning Utbildningen
NYUTEXAMINERADE SJUKSKÖTERSKORS ANVÄNDNING AV FORSKNING OCH TILLÄMPNING AV EVIDENSBASERAD VÅRD
NYUTEXAMINERADE SJUKSKÖTERSKORS ANVÄNDNING AV FORSKNING OCH TILLÄMPNING AV EVIDENSBASERAD VÅRD Lars Wallin, Henrietta Forsman, Anna Ehrenberg (Petter Gustavsson, Ann Rudman, Anne-Marie Boström, Jan Florin)
Vad är kliniska mikrosystem?
Vad är kliniska mikrosystem? En introduktion Berit Axelsson Utvecklingsledare Qulturum, Landstinget i Jönköpings län Joakim Edvinsson Utvecklingsledare Qulturum, Landstinget i Jönköpings län Varje system
Personcentrerad vård Mötet mellan två experter!
Personcentrerad vård Mötet mellan två experter! Ingrid Larsson Leg. Sjuksköterska Fil. dr i Hälsa och vårdvetenskap Högskolan i Halmstad FoU Spenshult Sjuksköterskans sex kärnkompetenser Personcentrerad
Utbildningsplan för Specialistsjuksköterskeprogrammet
Utbildningsplan för Specialistsjuksköterskeprogrammet Specialist Nursing Programme 60 högskolepoäng Programkod: MSJ2Y Fastställd: 2009-09-16 Beslutad av: Medicinska fakultetens grundutbildningskommitté
Facilitering och processtöd
Facilitering och processtöd Den av psykologförbundet ackrediterade specialistkursen Facilitering och processtöd utgår specifikt från de förkunskaper som psykologen har med sig från teman såsom motivationsfaktorer,
UTBILDNINGSPLAN Kandidatexamen i omvårdnad 130 poäng med möjlighet till etappavgång vid 120 poäng för sjuksköterskeexamen
UTBILDNINGSPLAN Kandidatexamen i omvårdnad 130 poäng med möjlighet till etappavgång vid 120 poäng för sjuksköterskeexamen Dnr. 613/333-00 Fastställd av institutionsstyrelsen 2000-06-07 2 SJUKSKÖTERSKEPROGRAMMET
Försättsblad tentamen Fakulteten för hälsa och samhälle
DEL 1: Kunskap Vetenskap Praktik Försättsblad tentamen Fakulteten för hälsa och samhälle Försättsbladet utgör första sidan i tentamensfilen. Instruktioner för kursansvariga om hanteringen: mah.se/hs/tentamedarbetare
RIKSFÖRENINGEN FÖR SKOLSKÖTERSKOR Swedish Association of School Nurses
RIKSFÖRENINGEN FÖR SKOLSKÖTERSKOR Swedish Association of School Nurses 2013-09-08 Att: Socialstyrelsen Avdelning för kunskapsstyrning Margareta Bondestam margareta.bondestam@socialstyrelsen Dnr: 3.1-35372/2013
Hur åstadkommer vi ett gemensamt engagemang mellan akademin och hälso- och sjukvården kring studenternas examensarbeten?
Hur åstadkommer vi ett gemensamt engagemang mellan akademin och hälso- och sjukvården kring studenternas examensarbeten? Linda Berg, Elisabeth Björk Brämberg, Margret Lepp, Eva Lidén, Irma Lindström, Helle
Utveckling av etisk kompetens vid specialistsjuksköterskeutbildningen inriktning mot operationssjukvård
Introduktion Utveckling av etisk kompetens vid specialistsjuksköterskeutbildningen inriktning mot operationssjukvård Institutionen för hälsovetenskaper Omvårdnad Ann-Catrin Blomberg E-mail: Ann-Catrin.Blomberg@kau.se
När vården flyttar hem. Den kommunala hälso- och sjukvårdens sjuksköterska i vårdens paradigmskifte
När vården flyttar hem Den kommunala hälso- och sjukvårdens sjuksköterska i vårdens paradigmskifte Arbetsgrupp Robin Åberg Marianne Brindbergs Tina Kall Haide Gårdlind Mellgren Rapporten: När vården flyttar
Ledarskap för omvårdnad och Magnetmodellen
Ledarskap för omvårdnad och Magnetmodellen Produktionsfakta Utgivare Svensk sjuksköterskeförening Text Torie Palm Ernsäter Illustrationer Maja Modén Grafisk form Losita Design AB, www.lositadesign.se Tryck
Stöd till ledare angående kvalitetsförbättringar/verksamhetsutveckling
Stöd till ledare angående kvalitetsförbättringar/verksamhetsutveckling Detta dokument baseras på en forskningsrapport (Ledarens roll i kvalitetsförbättringsoch patientsäkerhetsarbetet) av professor John