Om internationellt samarbete och läroplanerna för förskola, grundskola och gymnasieskola. Internationalisering i skolan
|
|
- Birgitta Bergman
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Om internationellt samarbete och läroplanerna för förskola, grundskola och gymnasieskola Internationalisering i skolan Universitets- och högskolerådet
2 2 Universitets- och högskolerådet 2013
3 Internationellt samarbete och skolans läroplaner Vad innebär internationalisering? Varför ska skolan arbeta med det och hur kan det göras i praktiken? Här kan du läsa mer om hur internationellt sam arbete kan utveckla undervisningen och om internationalisering utifrån skolans läroplaner. Du får också veta mer om de möjligheter Universitets- och högskolerådet erbjuder förskolor och skolor för att föra in Norden, Europa och världen i klassrummet. Att arbeta med internationalisering kan innebära att öka kunskapen om och förståelsen för andra länder och kulturer. Det kan också handla om att fördjupa elevernas kunskaper i olika ämnen och frågor genom ett internationellt perspektiv. Hur påverkar klimatförändringarna länder i olika delar av världen? Vad har religioner och livsåskådningar för betydelse i andra nationer? Vilka effekter får den interna tionella handeln för välfärden i olika världsdelar? I 2011 års läroplaner för förskolan, grundskolan och gymnasie skolan står det: Det svenska samhällets internation alisering och den växande rörligheten över nationsgränserna ställer höga krav på människors förmåga att leva med och inse de värden som ligger i en kulturell mångfald. Här slås fast att skolan har ett ansvar för att stärka elevers och lärares förmåga att förstå och leva sig in i andra människors villkor och värderingar. Ett internationellt perspektiv Enligt de svenska styrdokumenten ska ett etiskt, internationellt och miljöperspektiv prägla skolutbildningen. Det har sin grund i ett antal internationella överenskommelser som Sverige har ingått med bland annat FN, EU och Nordiska ministerrådet. Med dem som utgångspunkt har Sverige beslutat att en internationell och hållbar utveckling ska genomsyra alla politik områden och att svensk skola och utbildning ska stärka kunskapen i internationella frågor. vad säger skolans läroplaner? Förskolan, grundskolan och gymnasieskolan har från och med hösten 2011 nya läroplaner, kursplaner, ämnesplaner och examensmål. Där finns återkommande och tydliga skrivningar om att skolan kan, och ska, ta upp det internationella perspektivet: Det svenska samhällets internationalisering ställer höga krav på människors förmåga att leva med och förstå de värden som ligger i en kulturell mångfald. Förskolan är en social och kulturell mötesplats som kan stärka denna förmåga och förbereda barnen för ett liv i ett alltmer internationaliserat samhälle. (Läroplan för förskolan) Ett internationellt perspektiv är viktigt för att kunna se den egna verkligheten i ett globalt sammanhang och för att skapa internationell solidaritet samt förbereda för ett samhälle med täta kontakter över kultur- och nationsgränser. Det internationella perspektivet innebär också att utveckla förståelse för den kulturella mångfalden inom landet. (Läroplan för grundskolan och Läroplan för de frivilliga skolformerna) Skolan ska bidra till att människor får en identitet som kan relateras till och innefatta inte bara det specifikt svenska utan också det nordiska, det europeiska och ytterst det globala. Internationella kontakter, utbildningsutbyte med utlandet och praktik i andra länder ska främjas. (Läroplan för de frivilliga skolformerna) Pedagogiska vinster Att samarbeta internationellt, till exempel i form av ett projekt samarbete med en skola i ett annat land, är ett sätt att möta kraven i läroplaner och kursplaner. Det ger goda möjligheter att arbeta med ett eller flera ämnen utifrån ett tematiskt perspektiv och ger också ofta pedagogiska vinster. Till exempel i form av en möjlighet att reflektera över den egna verksamheten och ett ökat engagemang för lärandet från lärare och elever. Dessutom innebär internationellt samarbete insikter i nya utbildningsmiljöer och kan, genom erfarenhetsutbyten med lärare och skolledare i andra länder, utmynna i nya sätt att undervisa. Universitets- och högskolerådet
4 Universitets- och högskolerådet stöd och inspiration Ett av Universitets- och högskolerådets uppdrag är att främja utbildning och lärande om internationella frågor. Vi erbjuder förskolor, grundskolor och gymnasieskolor, liksom aktörer inom andra delar av svensk utbildning, en rad möjligheter när det gäller att arbeta med ett internationellt perspektiv i undervisningen. Internationella samarbetsprojekt med elev- och lärar utbyten, utlands praktik för elever på yrkesförberedande gymnasieprogram eller internationell kompetensutveckling för dig som är lärare och skolledare. Det är bara några av de möjligheter som finns för att öka internationaliseringen inom svensk skola. En integrerad del i undervisningen Utgångspunkten för Universitets- och högskolerådets aktiviteter är att det internationella perspektivet ska vara en integrerad del i den ordinarie skolundervisningen. Ett internationellt samarbets projekt bör användas för att arbeta med frågor som redan finns på agendan i klassrummet och bidra till att eleverna når målen i styrdokumenten. Skolsamarbete och kompetensutveckling Att samarbeta internationellt med stöd av Universitetsoch högskolerådet kan handla om att söka finansiering från något av våra program för ett internationellt skolsamarbete eller kompetensutveckling utomlands. Det kan även innebära att, kostnadsfritt, få kontakt med utländska skolor och genomföra ett samarbetsprojekt med hjälp av etwinnings digitala verktyg. Eller om att som lärare och pedagog, på hemmaplan, öka sina kunskaper om globala frågor för hållbar utveckling genom Den Globala Skolans seminarieverksamhet. Här är några av de möjligheter till internationellt samarbete som finns genom Universitets- och högskolerådet: Internationellt projektsamarbete Ett- till treåriga samarbetsprojekt mellan skolor i Sverige och andra länder i världen. Samarbetet kan vara mellan två eller flera länder och omfatta elev- och lärarutbyte. Fokus i samarbetet ligger på processen och erfarenhetsutbytet mellan de deltagande skolorna. Det finns även möjlighet att söka stöd för att förbereda ett samarbete. Program: Athena, Atlas partnerskap, Nordplus junior och EU:s nya utbildningsprogram (start 2014) Utlandspraktik för gymnasieelever Elever på yrkesförberedande gymnasieprogram har möjlighet att genomföra arbetsplatsförlagt lärande, APL, utomlands. Det är gymnasieskolan som ansöker om bidrag för att skicka iväg elever på praktik. Beroende på var i världen praktiken äger rum finns olika program att söka finansiering ifrån. Program: Atlas praktik, Nordplus junior och EU:s nya utbildningsprogram (start 2014) Kompetensutveckling för skolpersonal Personal inom förskola och skola har möjlighet att delta i kurser och internationella konferenser med kollegor från andra delar av världen. Det går också att söka bidrag för arbetsskuggning, där man följer en europeisk lärarkollega i arbetet. Program: Atlas konferens, Nordplus junior och EU:s nya utbildningsprogram (start 2014) 4 Universitets- och högskolerådet 2013
5 Nytt EU-program Den 1 januari 2014 startar EU:s nya program för utbildningssamarbetet i Europa. Programmet kommer att ge förskolor och skolor möjlighet till internationella aktiviteter i form av samarbetsprojekt, utbyten och kompetensutveckling för personal. Mer information om det nya programmet publiceras under hösten 2013 på Utvecklingsprojekt och nätverk Projekt som har till syfte att tillsammans skapa, genomföra och överföra nyskapande inslag inom utbildningsområdet. Det kan röra sig om nya kurser, utbildningsprogram, system för tillgodoräkning med mera. Spridningen av resultat är en viktig del av projekten. Program: Nordplus Nordiska språk, Nordplus Horisontal och EU:s nya utbildningsprogram (start 2014) Vill du veta mer? Mer utförlig information om de olika aktiviteterna och programmen, kontaktpersoner, ansökningsdatum, ansöknings blanketter och handledning inför ansökan finns på webbplatsen Hur kan internationellt samarbete utveckla undervisningen? Läs om erfarenheter från några skolor som redan bedriver internationella projekt. w Fler möjligheter: etwinning är ett internetbaserat verktyg för digitalt samarbete mellan skolor i Europa. etwinning riktar sig till pedagoger från förskolan till gymnasiet, som här kan få kontakt med kollegor i andra länder för projektsamarbete. Den Globala Skolan riktar sig till förskola, skola och vuxenutbildning och erbjuder aktiviteter inom området lärande om globala frågor för hållbar utveckling. Den Globala Skolan bedriver bland annat en omfattande regional seminarieverksamhet och anordnar fortbildningskurser i hela Sverige och globala resor till olika delar av världen. Euroguidance Sweden är ett informationscenter för studie- och yrkesvägledare. Som vägledare kan du få stöd i ditt arbete med internationella frågor och även få information om dina egna möjligheter på området. Universitets- och högskolerådet
6 Skandinaviskt lärarutbyte utvecklar undervisningen i nordiska språk En mer levande språkundervisning och ett ökat elevintresse för danska och norska. Det är ett par effekter av det nordiska samarbetsprojektet på temat skandinaviska språk och litteratur som Sannarpsgymnasiet i Halmstad deltar i sedan tolv år tillbaka. Enligt Skolverkets kursmål ska eleverna ha kännedom och kunskaper om andra nordiska språk. Det här är ett sätt att möta det kravet, säger Lis-Britt Eklund, lärare och projektansvarig på skolan. Foto: Jesper Petersson Eleverna förstår att det faktiskt inte är så krångligt att läsa en dansk eller norsk text. Även om man inte förstår varje ord går det att förstå sammanhanget. Lis-Britt Eklund, lärare och projektansvarig på Sannarpsgymnasiet i Halmstad. 6 Universitets- och högskolerådet 2013
7 Sannarpsgymnasiet och skol orna i Hamar i Norge och Varde i Danmark drog igång projektet, som finansieras med pengar från Nordplus-programmet, i början av 2000-talet. Samarbetet har formen av ett regelbundet lärarutbyte mellan länderna, där lärare varje termin besöker någon av partnerskolorna för att undervisa eleverna i sitt modersmål. Litteratur, grammatik och språkhistoria Det är värdlandet som bestämmer vad den gästande läraren ska undervisa om. Det kan handla om modern eller äldre litteratur från landet ifråga, om språkhistoria eller om grammatiska skillnader mellan de skandinaviska språken. När vi har danska lärare på besök vill vi gärna att de ska tala om HC Andersen och analysera sagor ur olika stilistiska perspektiv. Vi svenska lärare får ofta prata om Strindberg, säger Lis-Britt Eklund. Utgångspunkten är att det man talar om som gästlärare inte ska vara något extra, utan sådant som ingår i undervisningen och som den ordinarie läraren ska ta upp i alla fall. I projektet ingår också att de inblandade lärarna besöker varandra en vecka varje höst och vår för att diskutera frågor som rör skolutveckling och aktuella skolreformer i de skandinaviska länderna. Gör språkundervisningen levande Syftet med projektet är att eleverna ska bli medvetna om hur viktiga de nordiska språken är. Rent pedagogiskt är det större för eleverna att möta och ha en dialog med en person live än att lyssna på exempelvis en ljudupptagning, menar Lis-Britt Eklund. Idag är det ofantligt många svenska ungdomar som studerar och arbetar i både Norge och Danmark. De har därför en enorm nytta av att lära sig lite av grannländernas språk och det vill vi göra dem medvetna om. Många elever kan ta del av projektet En utgångspunkt för samarbetet har varit att projektet och dess resultat ska komma så många elever som möjligt till del. Det är en anledning till att man valt att satsa på just lärarutbyte, och att inte resa med några elever. Om vi åkt med elevklasser hade det varit maximalt runt 30 plus 30 elever som fått ta del av projektet. Som utbyteslärare kan vi träffa uppåt 400 elever på en och samma skola, och det ger många fler elever möjlighet att utveckla sina kunskaper. De konkreta resultaten då? När elever fått utvärdera projektet har flera bland annat skrivit att de numera vågar både lyssna och svara när de träffar danskar eller norrmän. Tidigare har man gärna tagit till engelskan. I somras var jag i Danmark och pratade svenska med en dansk, är en eleverfarenhet Lis-Britt tagit del av. Eleverna förstår att det faktiskt inte är så krångligt att läsa en dansk eller norsk text. Även om man inte förstår varje ord går det att förstå sammanhanget. Och det är jätteviktigt för vår fortsatta språkutveckling i Norden. Lis-Britt Eklunds tre tips inför ett internationellt projekt samarbete: Ha tålamod när ni letar efter en skola att samarbeta med. Det gäller att vara envis och lägga fram idéerna om vad ni vill uppnå på ett tydligt sätt för den möjliga sam arbetspartnern. Se till att ni och partnerskolan är samspelta att ni har samma ambitioner och energi inför samarbetet. I vårt fall har det varit en fördel att vi samarbetar med skolor i liknande miljöer. Jag tror att det hade varit svårare att samarbeta med en skola i till exempel en huvudstad, eftersom prioriteringarna där kan se annorlunda ut. Om Nordplus junior Nordplus junior är ett samarbetsprogram för förskolor och skolor inom Norden och Baltikum. Det finansieras av Nordiska ministerrådet och ger möjlighet till projektsamarbete och elevoch lärarutbyten. Universitets- och högskolerådet
8 Våra elever har blivit friare i att prata engelska Zlatan, Chopin och Copernicus. Det är några av alla europeiska personligheter som passerat revy under Beringskolans samarbete med skolor i sex länder i Europa. Tack vare projektet har mellanstadieeleverna i Örkelljunga både lärt känna andra europeiska kulturer och förbättrat sina kunskaper i engelska. Foto: Stefan Lindblom Our geniouses, our culture heter det tvååriga projektet, där Beringskolan genom stöd från programmet Comenius partnerskap samarbetat med skolor i Frankrike, Polen, Slovenien, Italien, Spanien och Holland. De sju skolorna har varje termin arbetat kring olika teman, så som historia, idrott, geografi, musik och litteratur. Utifrån respektive område har eleverna i varje land tagit fram presentationer och annat material, som man sedan skickat till partnerskolorna. Roxette och Astrid Lindgren I de andra länder har historiska personlig heter som Nicolaus Copernicus och Frédéric Chopin (Polen) varit föremål för elevernas arbeten och presentationer. Beringskolans elever har uppmärksammat sina europe iska kamrater på bland annat Roxette, Zlatan Ibrahimovic och Astrid Lindgren. Vi gjorde en musikal utifrån Astrid Lindgrens böcker som vi spelade upp för personal, elever och föräldrar här i Örkelljunga. Sedan filmade vi den och skickade till de andra skolorna, berättar Yvonne Knutsson, lärare på Beringskolan. Utbyte för lärare och elever Projektet har även omfattat lärar- och elevutbyte. Lärare från de olika länderna har varje termin besökt varandra och ett mindre antal elever från Sverige har fått möjlighet att hälsa på i de andra skolorna. Elever från samarbetsskolorna i Europa har också kommit till Örkelljunga. Däremellan har klasserna talat med varandra via Skype. 8 Universitets- och högskolerådet 2013
9 Projektet har inneburit att våra elever har blivit friare i att prata engelska. När de utländska eleverna kommer hit är det på riktigt och de kan inte ta till svenskan. Yvonne Knutsson, lärare på Beringskolan. Projektet har inneburit att våra elever har blivit friare i att prata engelska. När de utländska eleverna kommer hit är det på riktigt och de kan inte ta till svenskan, säger Yvonne Knutsson. Både likheter och skillnader Ett resultat av samarbetet är att så väl elever som lärare på Beringskolan fått perspektiv på sin egen skola och vardag. Eleverna har sett både likheter och skillnader. Det har varit allt från känslan att vi har det ganska bra i Sverige, till upplevelser som att aha, så där skulle ju vi också kunna göra. Som lärare betyder det mycket att tvingas reflektera kring sin egen verksamhet. När man ska berätta om verksamheten för en kollega från ett annat land måste man tänka igenom och sätta ord på vad man gör och varför. Dessutom har projektet fört med sig att det blivit naturligt att jobba ämnes övergripande, förklarar Yvonne Knutsson. Ämnesövergripande arbetssätt lyfts fram mycket i 2011 års läroplan för grundskolan. Man kan väl säga att vi har fått en extra kick när det gäller det. Yvonne Knutssons tre tips inför ett internationellt projekt: Utse en ansvarig person och ge honom eller henne tid för arbetet. Integrera projektet i ämnena med stöd av Lgr Begränsa er! Nytt EU-program Den 1 januari 2014 startar EU:s nya program för utbildningssamarbetet i Europa. Programmet kommer, bland annat, att ge skolor möjlighet till utbyten och samarbeten med andra länder i Europa, motsvarande de möjligheter som tidigare funnits inom Comenius partnerskap. Universitets- och högskolerådet
10 Internationell arbetslivserfarenhet genom praktik på Volvo i Peking Kunskap om bilmarknaden i Asien, erfarenhet av engelska som arbetsspråk och av en arbetsplats med många olika kulturer. Det var några saker eleverna på Göteborgs tekniska gymnasieskola (GTG) hade med sig hem efter nio veckors praktik på Volvos Asienkontor i Peking. På Volvo var man så nöjd med deras insatser att eleverna uppmanades att söka jobb där när de avslutat sina högre studier, säger Gisela Bohlin, internationell koordinator på GTG. Fyra elever på GTG genomförde under läsåret 2010/2011 nio veckors arbetsplats förlagt lärande, APL, på AB Volvos Asienkontor i Peking. Praktikprojektet genomfördes med stöd av programmet Atlas praktik, som ger gymnasieskolor med yrkesförberedande program möjlighet att söka finansiering för att skicka elever på APL till ett annat land. Arbete med försäljningsstatistik De fyra elever som praktiserade i Peking två på hösten och två på våren gick alla tredje året på GTG:s specialutformade industritekniska program. Under praktiken fick de utföra arbetsuppgifter kopplade till bland annat Volvos försäljnings statistik, återförsäljarnätverk och eftermarknadsanalys. Praktiken är direkt knuten till gymnasiekursen Arbetslivskunskap. Men de hade även nytta av kurser som Kultur och kommunikation, Engelska och Datorkunskap under tiden i Kina, säger Gisela Bohlin. Foto: Ida Lindström En mångkulturell arbetsplats Under praktiken fördjupade eleverna sina kunskaper i Excel och lärde sig att använda engelska som arbetsspråk. Volvokontoret är också en mångkulturell arbetsplats med anställda från åtskilliga länder i framför allt Asien. Det innebar att eleverna fick inblick i många kulturer och prova på att samarbeta med människor av olika nationalitet. En stor del handlar också om den personliga utveckling eleverna genomgår under tiden utomlands. De växer genom att få ta ansvar för allt i vardagen att planera sin ekonomi och sina matinköp, säger Gisela Bohlin. 10 Universitets- och högskolerådet 2013
11 På Volvo var man så nöjd med deras insatser att eleverna uppmanades att söka jobb där när de avslutat sina högre studier. Gisela Bohlin, internationaliseringsansvarig vid Göteborgs Tekniska Gymnasium. Internationalisering ett strategiskt val GTG har sedan verksamheten startade för tolv år sedan bedrivit ett omfattande internationellt arbete med både APL utomlands och andra former av internationella projekt. Under det sen aste läsåret har yrkeselever praktiserat i Phoenix i USA, i Barcelona i Spanien och i belgiska Gent. Kommande läsår kommer elever att åka på praktik till bland annat Bangalore i Indien och till Sydafrika. Jan Johansson, rektor och VD för skolan, förklarar att det har varit ett tydligt strategiskt val ända sedan starten att satsa på internationellt samarbete och utbyte. Skolan, som samägs av Göteborgs kommun och Volvo, gjorde redan från början en omvärldsanalys. En av slutsatserna var att den globala dimensionen är viktig och att nya krav skulle komma att ställas på elever. Krav som man behöver utblick utanför Sverige för att möta. Vi kan inte utbilda människor som bara kan jobba i Göteborg eller dess närområden, konstaterar Jan Johansson. Foto: Ida Lindström Giselas Bohlins tre tips inför ett internationellt utbyte: Se till att träffa chefer och anställda i företaget ordentligt innan ni drar igång ett praktikprojekt. Det är viktigt för att göra upp vad praktikplatserna ska innehålla och för att klargöra varandras åtaganden. Etablera en bra kommunikation med skolan, företaget eller organisationen ni ska samarbeta med. Det gäller att hitta kommunikations vägar som fungerar, och som fungerar snabbt, om något inträffar medan eleverna är utomlands. Tydliggör för alla inblandade vem som ska stå för olika kostnader under tiden utomlands är det skolan i Sverige, eleven eller företaget? Om Atlas praktik Atlas praktik ger gymnasieskolor möjlighet att söka bidrag för att skicka elever på yrkesförberedande program på arbetsplatsförlagt lärande, APL, utomlands. Liknande möjligheter kommer att finnas inom EU:s nya program för utbildningssamarbetet i Europa, som startar Universitets- och högskolerådet
12 Universitets- och högskolerådet Box , Stockholm Tel: Fax: Universitets- och högskolerådet Texter: Karin Andrén. Grafisk form: Matador kommunikation. Foto: Maskot, Nicho Sodling, Adam Haglund, Mikael Damkier, Jörgen Wiklund & Co, Photobank & olies. Tryck: Davidsons tryckeri, 2013.
Internationalisering i skolan
InternatioNella Programkontoret Internationalisering i skolan Om internationellt samarbete och de nya läroplanerna för förskola, grundskola och gymnasieskola 2 Internationella programkontoret Internationalisering
Internationella programkontoret vägen till världens kunskap
Internationella programkontoret vägen till världens kunskap Internationella programkontoret vägen till världens kunskap Internationella programkontoret är en myndighet som främjar kunskapsutbyte och samarbete
Strategi för skolutveckling med hjälp av internationalisering inom Förskola & Grundskola
Strategi för skolutveckling med hjälp av internationalisering inom Förskola & Grundskola Beslutad 2015-01-29 1 1 Inledning Den internationella kontakten är en viktig del i vårt samhälle, det är kunskapsbyggande
Internationell strategi Sävsjö Kommun
Internationell strategi Sävsjö Kommun riktlinjer för det internationella perspektivet kopplat till Utvecklingsstrategin(Usen) Antagen av kf 2013-12-16 Bakgrund En ökad internationalisering, Sveriges medlemskap
Erasmus+ EU:s nya program för utbildning, ungdom och idrott 2014-01-01
Erasmus+ EU:s nya program för utbildning, ungdom och idrott 2014-01-01 Sammanhanget Erasmus+ Strategi: Europa 2020 Tillväxtstrategi som antogs av medlemsländerna och EUkommissionen 2010. Kom till för att
Internationaliseringsstrategi för lärarutbildningen 2011-2014
Internationaliseringsstrategi för lärarutbildningen 2011-2014 Internationalisering i lärarutbildningen Skälen till att ha en målsättning om hög grad av internationalisering i Linnéuniversitetets lärarutbildning
Erasmus+ Europeiskt samarbete utvecklar yrkesutbildningen
Erasmus+ Europeiskt samarbete utvecklar yrkesutbildningen 2015-04-16 Christina Jansson Internationalisering som utvecklingskraft Se och reflektera Utbyta metoder och arbetssätt Förändra Utveckla något
Erasmus+ EU:s nya program för utbildning, ungdom och idrott 2014-01-01
Erasmus+ EU:s nya program för utbildning, ungdom och idrott 2014-01-01 Sammanhanget Erasmus+ Strategi: Europa 2020 Tillväxtstrategi som antogs av medlemsländerna och EUkommissionen 2010. Kom till för att
Skolutveckling genom UHR:s internationella program
2018-11-30 Skolutveckling genom UHR:s internationella program Språklärargalan 2018 UHR:s uppdrag för internationella samarbeten Det svenska programkontoret för EU-program och andra internationella program
Ur läroplan för de frivilliga skolformerna:
Samhällsvetenskapsprogrammet och Ekonomiprogrammet på Vasagymnasiet har en inriktning VIP (Vasagymnasiets internationella profil) som passar dig som är nyfiken på Europa och tycker det är viktigt med ett
Från universitets och högskolerådets regionala nätverk
Information om ERASMUS+ I SVERIGE Från universitets och högskolerådets regionala nätverk för internationalisering. Erasmus+ är Europeiska unionens program för utbildning, ungdom och idrott för åren 2014
Skolambassadör för EU. Vad innebär det? Vad är det?
Skolambassadör för EU Vad innebär det? Vad är det? Varför har vi en skolambassadör på vår skola? Kan stimulera till ett ökat ansvar för EU-frågor på skolan. En inspiratör framför allt när det gäller internationalisering
PLAN FÖR INTERNATIONALISERING: 1. MÅL OCH INRIKTNING
BARN- OCH UNGDOMSFÖRVALTNINGEN Karlstad 2014-01-16 Magnus Persson +46 54 540 29 09 magnus.persson@karlstad.se PLAN FÖR INTERNATIONALISERING: 1. MÅL OCH INRIKTNING Syfte Karlstads kommuns internationella
Nytt europeiskt utbildningsprogram: Erasmus+
Nytt europeiskt utbildningsprogram: Erasmus+ "Erasmus+" är namnet på EU:s nya program för utbildning, ungdom och sport. Det kommer att ersätta det ramprogram som finns idag och starta 2014. Det nya programmet
Nordplus APL utomlands
Nordplus APL utomlands 2016-11-15 Universitets- och Högskolerådet Jessica Svedlund Internationella program Ett 20-tal program under 2015 och initiativ som erbjuder internationella utbyten och samarbeten
Internationalisering som kvalitetshöjande strategi. Rätt kunskap ger dig jobb
Internationalisering som kvalitetshöjande strategi Vår verksamhet Gymnasieskola Uppdragsutbildningar Yrkeshögskola och Kvalificerad Yrkesutbildning Yrkesvuxenutbildning Ett unikt samarbete mellan kommun
Arbetsplatsförlagt lärande i utlandet möjligheter och utmaningar
Rapport i kortversion Arbetsplatsförlagt lärande i utlandet möjligheter och utmaningar Arbetsplatsförlagt lärande i utlandet möjligheter och utmaningar En kortversion av Universitets- och högskolerådets
Erasmus+ Skolutveckling i samarbete med andra
Erasmus+ Skolutveckling i samarbete med andra länder @Utbyten.se 2017-11-10 Jessica Hintze Jessica Svedlund Susanne Hagström Larsson Mia Sandvik Mikael Engström Ramirez Ingrid Gran Universitets- och högskolerådet
27 nov 2014. Kerstin Hagblom EPALE. Electronic Platform for Adult Learning in Europe
EPALE Electronic Platform for Adult Learning in Europe 27 nov 2014 Kerstin Hagblom 2 EPALE: http://ec.europa.eu/epale/ Webbplats för att samla stöd till vuxenutbildningsaktörer i Europa För vem? Den som
Universitets- och högskolerådet Internationella möjligheter för dig som är studie- och yrkesvägledare inom vuxenutbildning
2015-11-12 Universitets- och högskolerådet Internationella möjligheter för dig som är studie- och yrkesvägledare inom vuxenutbildning Ewa Gustafsson Birgitta Fridell Kerstin Hagblom Program 12.30 13.15
Gå över gränsen! hur kan du som arbetar med vuxnas lärande ta hjälp av oss för internationellt samarbete?
Gå över gränsen! hur kan du som arbetar med vuxnas lärande ta hjälp av oss för internationellt samarbete? Vad vill du göra och vad kan vi hjälpa till med? Fortbilda dig personligen? Göra ett studiebesök?
Kompetensutveckla gränslöst
Kompetensutveckla gränslöst Möjligheter för personal genom UHRs program 2016-10-10 Ahmed Ismail Nordplus Möjligheter i Norden Vuxen Junior Målgrupp för yrkesutbildning: Organisationer, institutioner,
Blir världen bättre?
99,85% Blir världen bättre? Vad kan du om världen? 1. Var bor det flest fattiga människor, i Indien eller i Afrika? Indien: 360 miljoner människor i Indien lever på mindre än en dollar om dagen. I hela
Atlas partnerskap 2016
Atlas partnerskap 2016 9 september Susanne H. Larsson Atlas partnerskap i världen 2016 Utbildningsnivå Beviljade Partnerskap 2015 Partnerskap 2016 Förskola 0 2 För-och grundskola 1 3 Grundskola 17 8 Grundskola-gy
Nyhetsbrev EU/Internationella relationer. God Jul och Gott Nytt År!
Nyhetsbrev 6 2017 EU/Internationella relationer "Syftet med internationalisering handlar om att öka utbyte, förståelse och samverkan mellan människor, kulturer och nationer samt utveckla kommunens verksamheter
Skolans uppdrag om internationalisering och Universitetsoch högskolerådets internationella program. Internationalisering i skolans styrdokument
Skolans uppdrag om internationalisering och Universitetsoch högskolerådets internationella program. Internationalisering i skolans styrdokument 1 2 FÖRORD Kunskap om och förhållningssätt till internationella
Ramar och kriterier för Atlas planering 2017
Ramar och kriterier för Atlas planering 2017 Syfte och mål Syftet med Atlas planering är att främja utvecklingen av internationella kontakter inom det offentliga skolväsendet och bland fristående skolor
Kvalitet i ansökan Grundtvig och Comenius Fortbildning samt Grundtvig Besök och utbyten. Kerstin Hagblom Sara Norlund
Kvalitet i ansökan Grundtvig och Comenius Fortbildning samt Grundtvig Besök och utbyten Kerstin Hagblom Sara Norlund Kort information om delprogrammen Comenius Fortbildning pedagogisk personal inom för-
Leonardo da Vinci - programmen som rör yrkesutbildning
Leonardo da Vinci - programmen som rör yrkesutbildning Internationella PROGRAMKONTORET Statlig myndighet Utbildningsdepartementet Uppdrag: stödja olika former av internationellt samarbete inom utbildning
Internationalisering på. Birger Sjöberggymnasiet Vänersborg
Internationalisering på Ur läroplan för de frivilliga skolformerna Skolan ska bidra till att elever får en identitet som kan relateras till inte bara det specifika svenska utan också det nordiska, det
Besök från Latinamerika Internationell temadag Språk och medias skoltidningsprojekt Poltava Kommunalt partnerskap med Uganda Den lärande organisationen Den globala resan Bangladesh Språksamarbeten med
SKOLORNAS SAMARBETSPROJEKT
Comenius Europeiska unionens program för skolundervisning SKOLORNAS SAMARBETSPROJEKT Comeniusprogrammet Comenius för skolundervisning erbjuder alla inom skolgemenskapen eleverna, lärarna och övrig personal
Internationell utblick
2014-11-14 Internationell utblick studier, praktik och arbete utomlands Nina Ahlroos Euroguidance Sweden Sambandet mobilitet - vägledning Europeiska unionens utvidgning har gett en ökad potential för rörlighet
Programmet för livslångt lärande. Nya möjligheter till europeiskt samarbete och utveckling för utbildningssektorn
Programmet för livslångt lärande Nya möjligheter till europeiskt samarbete och utveckling för utbildningssektorn Vilka möjligheter finns? För individer: studiebesök fortbildningskurser job shadowing praktik
Skolutveckling och kollegialt lärande genom Erasmus+
2018-10-18 Skolutveckling och kollegialt lärande genom Erasmus+ Skolambassadörsutbildning rektorer 2018 Universitets- och högskolerådets vision: Utbildning, utbyten, utveckling för alla som vill vidare
Matematiklyftet kollegialt lärande för matematiklärare. Grundskolan Gymnasieskolan Vuxenutbildningen
Matematiklyftet kollegialt lärande för matematiklärare Grundskolan Gymnasieskolan Vuxenutbildningen Välkommen till Matematiklyftet en fortbildning i didaktik för dig som undervisar i matematik i grundskolan,
Universitets- och högskolerådet Lika barn kanske leker bäst men olika barn lär sig mest
2015-11-04 Universitets- och högskolerådet Lika barn kanske leker bäst men olika barn lär sig mest Ewa Gustafsson Eva Flemming Birgitta Fridell Kerstin Hagblom Svante Sandell Från policy till program Varför
Madelene Johansson Stockholm 27 jan 2012
Madelene Johansson Stockholm 27 jan 2012 Internationella programkontoret Uppdrag: stödja olika former av internationellt samarbete inom utbildning främja svenskt deltagande i programmen analysera och sprida
Barn- och utbildningsförvaltningen Kultur- och fritidsförvaltningen. Undervisning i drama, Frödinge skola, 2013. Kulturgarantin Vimmerby kommun
Barn- och utbildningsförvaltningen Kultur- och fritidsförvaltningen Undervisning i drama, Frödinge skola, 2013. Kulturgarantin Vimmerby kommun 2014-2015 Kulturgarantin för Vimmerby kommun I Vimmerby kommun
Information om UHR och våra program Erasmus+ Frågor och svar om programmen Erasmus Student Network (ESN) presentation& workshop
Seminariets upplägg Information om UHR och våra program Erasmus+ Frågor och svar om programmen Erasmus Student Network (ESN) presentation& workshop 2014 05 26 Carola Barhammar& Karin Andrén 1 2014 05 19
Erasmus+ Skolutveckling i samarbete med andra
Erasmus+ Skolutveckling i samarbete med andra länder @Utbyten.se 2017-11-10 Jessica Hintze Jessica Svedlund Susanne Hagström Larsson Mia Sandvik Mikael Engström Ramirez Ingrid Gran Universitets- och högskolerådet
Kompetensutveckling utomlands
Kompetensutveckling utomlands 2017-08-10 Kerstin Hagblom Maria Wennberg Universitets- och högskolerådets uppdrag 2 Finansiärer Hur är det just nu på jobbet? Vad gör vi bra? Vad vill vi utveckla? Vilka
Kan internationalisering ge bättre matematikundervisning?
Kan internationalisering ge bättre matematikundervisning? Internationella programkontoret är en statlig myndighet som arbetar för att höja kvaliteten inom utbildningsområdet genom att ge förutsättningar
Blackebergs gymnasium
Nästa: Kina Praktik i Kina För att ge eleverna på Stockholm stads gymnasieskolor en så bra utbildning som möjligt har en satsning genomförts de senaste två åren: Gymnasieskolorna har kraftigt utökat sitt
Internationalisering i skolans styrdokument 2011
Internationella programkontorets rapportserie nr 36 Internationalisering i skolans styrdokument 2011 Skolans uppdrag om internationalisering och Internationella programkontorets verksamhet Förord Kunskap
Barn- och utbildningsförvaltningen Kommunstyrelseförvaltningen. Kulturgarantin Vimmerby kommun
Barn- och utbildningsförvaltningen Kommunstyrelseförvaltningen Kulturgarantin Vimmerby kommun 2018-2019 Kulturgarantin för Vimmerby kommun 2018-2019 I Vimmerby kommun har vi ett arv att förvalta. Astrid
Internationellt lärande i Norden och i Baltikum Nordplus ny programperiod 2012-2016. Roswitha Melzer Informationsmöte Göteborg/ 2012-02-08
Internationellt lärande i Norden och i Baltikum Nordplus ny programperiod 2012-2016 Roswitha Melzer Informationsmöte Göteborg/ 2012-02-08 08.30 Samling med kaffe Program några hållpunkter 09.00 Kort om
EU PÅ SCHEMAT. Torsdagen den 19 april 09.00-16.30 Luleå tekniska universitet
EU PÅ SCHEMAT Välkommen till en dag fylld av idéer, kunskap, kontakter och möjligheter för pedagoger, skolledare, skolpolitiker och andra med intresse för utveckling och internationalisering Torsdagen
Erasmus+ Södertälje 23 mars UHR Jessica Hintze
Erasmus+ Södertälje 23 mars 2017-03-23 UHR Jessica Hintze Universitets- och högskolerådets uppdrag 2 Finansiärer Atlas Förskola Grundskola Gymnasium Gymnasiesärskola Främja internationella kontakter Stödja
Hur kan man förankra sitt etwinningprojekt i läroplanerna?
etwinning i skolan etwinning etwinning är ett program från Europeiska kommissionen. Det ger Europas lärare och elever verktyg och stöd i att arbeta med internationalisering hemma på skolan. Det skapar
Programmet för samhälle, natur och språk
Programmet för samhälle, natur och språk Programmet för samhälle, natur och språk är till för dig som vill veta mer om hur samhället fungerar och vad som påverkar oss människor, naturen och samhället.
Programmet för livslångt lärande
Programmet för livslångt lärande Medverka till att EU blir ett konkurrenskraftigare kunskapssamhälle med hållbar utveckling, fler och bättre jobb samt ökad social sammanhållning över nationsgränser Programmet
Enskede Gårds Gymnasium. Blackebergs gymnasium
UTBILDNINGSFÖRVALTNINGEN Hantverkargatan 2F Box 22049 104 22 Stockholm Tel 08-508 33 000 www.stockholm.se/utbildning epost: registrator@utbildning.stockholm.se Nästa: Kina Praktik i Kina För att ge eleverna
lustfyllt livslångt lärande utbildningsplan 2012-2015
Genom utmaningar och upplevelser i en trygg och jämställd miljö har varje elev utvecklat sina kunskaper, sin lust till livslångt lärande och sig själv som individ i vårt demokratiska samhälle lustfyllt
Folkuniversitetets internationella ramprogram
Folkuniversitetets internationella ramprogram folkuniversitetet Box 26 152. 100 41 Stockholm Tel 08-679 29 50. Fax 08-678 15 44 info@folkuniversitetet.se www.folkuniversitetet.se Folkuniversitetet Jonasson
Ramar och kriterier Atlas praktik 2017
Ramar och kriterier Atlas praktik 2017 Syfte och mål Projekt inom Atlas praktik ska förutom individuell kompetensutveckling för elever främja skolans internationalisering, bland annat genom att stödja
Presentation av KNUT projektet
Presentation av KNUT projektet Energiting Sydost 5 maj 2011 Kerstin Eriksson Energikontor Sydost Fem aktörer sju län Nationell styrgrupp Regionala styrgrupper FoU Samverkan med andra nationella och regionala
Vägledning. till dina studier på lärarprogrammet. Gäller antagning hösten 2009
Lärarutbildningen Vägledning till dina studier på lärarprogrammet Gäller antagning hösten 2009 Ändringar i detta material sker. Aktuell information finns på lärarutbildningens webbplats: www.mah.se/lut
Internationellt lärande i Norden och i Baltikum Nordplus ny programperiod 2012-2016. Roswitha Melzer Informationsmöte Lund/ 2012-01-12
Internationellt lärande i Norden och i Baltikum Nordplus ny programperiod 2012-2016 Roswitha Melzer Informationsmöte Lund/ 2012-01-12 Nordplus deltagande länder Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige
Skolans uppdrag är att främja lärande där individen stimuleras att inhämta och utveckla kunskaper och värden.
Författningsstöd Övergripande författningsstöd 1 kap. 4 skollagen Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns
BOU2015/393 nr 2015.2996. Handlingsplan för Studie- och yrkesvägledning i Håbo kommun
BOU2015/393 nr 2015.2996 Handlingsplan för Studie- och yrkesvägledning i Håbo kommun 2015/2016 Innehållsförteckning Inledning... 3 Studie- och yrkesvägledning... 4 Ansvar... 5 Huvudmannens ansvar... 5
Individuell kompetensutveckling
Individuell kompetensutveckling Grundtvigprogrammet 2013 Sara Lindholm Seminariets upplägg Del 1: Teknisk information Del 2: Samtal om kvalitet i ansökan Individuell kompetensutveckling inom Grundtvig
Strategisk handlingsplan för Skapande skola i Ystads kommun
Strategisk handlingsplan för Skapande skola i Ystads kommun 2017-2019 Ystads utbildningsverksamheter vilar på tre ben: det digitala benet, kultur samt utepedagogik. I arbetet med att möjliggöra högre måluppfyllelse
hälsofrämjande skolutveckling
hälsofrämjande skolutveckling I de nationella målen för folkhälsa och i den halländska folkhälsopolicyn lyfts förskolan och skolan fram som en viktig arena för folkhälsoarbete. Som arbetsplats med över
Så bra är ditt gymnasieval
Så bra är ditt gymnasieval fakta om kvaliteten på alla program och skolor w sidan 4: programmen som ger jobb 6: de gör mest för att alla elever ska nå målen 8: utbildningarna med högst betyg 10: skolorna
Kommunfullmäktiges långsiktiga mål för Utbildningsnämnden 2008-2010. Alla som inte vill studera i gymnasiet skall erbjudas ett annat alternativ.
WESTERLUNDSKA GYMNASIET HANDLINGSPLAN FÖR INTERNATIONELL SAMVERKAN INLEDNING OCH SYFTE Westerlundska gymnasiet är en stor gymnasieskola som har en tradition av utbyte med andra länder på olika sätt. Inför
Internationalisering. Globaliseringen. 26 Program E: Ledande nordlig region
Internationalisering Globaliseringen Ökat informationsutbyte och minskade hinder för migration, investeringar och handel har påverkat den ekonomiska utvecklingen i världen. Globaliseringen har dessutom
La bella Italia på Fyrisskolan!
La bella Italia på Fyrisskolan! De kulturella inslagen bland eleverna på Fyrisskolan är stora. Personalens ambition är att ta vara på elevernas bakgrund och främja möten mellan olika kulturer genom språk,
KOPPLING TILL SKOLANS STYRDOKUMENT
SIDA 1/5 FÖR LÄRARE UPPDRAG: DEMOKRATI vänder sig till lärare som undervisar om demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter i åk nio och i gymnasieskolan. Här finns stöd och inspiration i form av ett
Nationella minoriteter i förskola och skola
Sida 1 av 7 Nationella minoriteter i förskola och skola Innehåll Lag (2009:724) om nationella minoriteter Förskoleverksamhet Grundskola Gymnasieskola Tips och råd Sida 2 av 7 Lag (2009:724) om nationella
APU UTOMLANDS: Erfarenheter och kontakter för livet
APU UTOMLANDS: Erfarenheter och kontakter för livet Att arbeta utomlands får eleven att växa mer än bara yrkesmässigt! Det kan vara en god idé att förlägga delar av den arbetsförlagda utbildningen utomlands,
Nationella minoriteter i förskola, förskoleklass och skola. Uppdaterad 2015
Nationella minoriteter i förskola, förskoleklass och skola Uppdaterad 2015 I denna skrift ges en kort information om nationella minoriteter och deras rättigheter i förskola, förskoleklass och skola. Syftet
Trollhättan 8 september Angela Andersson Universitets- och högskolerådet
Trollhättan 8 september 2017 Angela Andersson Universitets- och högskolerådet UHR:s roll för att främja internationellt utbyte, samarbete och lärande Via programverksamhet möjliggöra stärkta internationella
HELA VÄRLDEN BÖRJAR I SKOLAN. Utvecklingsplan för frivilliga skolformer i Lunds kommun
HELA VÄRLDEN BÖRJAR I SKOLAN Utvecklingsplan för frivilliga skolformer i Lunds kommun Mal Utvecklingsplanens syfte Den kommunala skolan är en verksamhet som är starkt styrd av statliga lagar, förordningar
Examensmålet: Ämnen i relation till examensmålet samverkan i programarbetslaget
Utvecklingspaket 2012-06-13 Examensmålet: Ämnen i relation till examensmålet samverkan i programarbetslaget Introduktion Examensmålet ska ligga till grund för planeringen av utbildningen och undervisningen
Entreprenörskap i skolan
Entreprenörskap i skolan Vad är entreprenöriellt lärande? Entreprenöriellt lärande innebär att utveckla och stimulera generella kompetenser som att ta initiativ, ansvar och omsätta idéer till handling.
Utbildning för hållbar utveckling
Utbildning för hållbar utveckling Hur ser du på världen? Globala gymnasiet är till för dig som fått upp ögonen för orättvisor i världen och som vill påverka, förstå och lära dig mer om globala frågor.
För barn och unga 7 20 år Grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Den svenska skolan för nyanlända
För barn och unga 7 20 år Grundsärskolan och gymnasiesärskolan Den svenska skolan för nyanlända Det här är den svenska skolan Gymnasieskola ungdomar 16 20 år frivillig Grundskola ungdomar 7 15 år obligatorisk
Nyanlända och den svenska skolan. Luisella Galina Hammar Utvecklingsavdelning. luisella.galina.hammar@skolverket.se
Nyanlända och den svenska skolan Luisella Galina Hammar Utvecklingsavdelning luisella.galina.hammar@skolverket.se 1 Bakgrund Nyanlända elever har svårare att nå kunskapskraven i skolan. Endast 64 procent
Skapande skola. i Malmö stad. Grundskoleförvaltningen www.malmo.se. bild: Malmö Stadsteater / Anna Hellerstedt
bild: Malmö Stadsteater / Anna Hellerstedt Skapande skola i Malmö stad bild: Pedagogisk Inspiration Malmö / Ina Alm bild: Malmö Stadsteater bild: Pedagog Malmö / Chris Munsey bild: Malmö Stadsteater bild:
MOTTAGNING AV LÄRARASSISTENT
Comenius Europeiska unionens program för skolundervisning MOTTAGNING AV LÄRARASSISTENT Comeniusprogrammet Comenius för skolundervisning erbjuder alla inom skolgemenskapen eleverna, lärarna och övrig personal
För unga 16 20 år Gymnasieskolan. Den svenska skolan för nyanlända
För unga 16 20 år Gymnasieskolan Den svenska skolan för nyanlända Det här är den svenska skolan Gymnasieskola ungdomar 16 20 år frivillig Grundskola ungdomar 7 15 år obligatorisk Grundsär- och gymnasiesärskola
Nordplus ny programperiod 2012-2016. Roswitha Melzer Erasmus/Nordplus-seminarium 2 februari 2012
Nordplus ny programperiod 2012-2016 Roswitha Melzer Erasmus/Nordplus-seminarium 2 februari 2012 Nordplus 2012-2016 Nordplus deltagande länder Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige Färöarna, Grönland
2014-01-31 Atlas förberedande besök 2014
2014-01-31 Atlas förberedande besök 2014 Susanne Hagström Larsson Program 09.00 09.30 Registrering & kaffe 09.30 10.00 Välkomsthälsning Sten Vesterman, chef Internationella avd. Universitets- och högskolerådet
Rudbeckianska gymnasiet, Västerås Goda exempel vt 2009. Global klass
Global klass Arbetet med Global klass under tio år, där två andra gymnasieskolor i Västerås också är involverade, har inneburit ett systematiskt utvecklingsarbete vad gäller fältstudiemetodik och ämnesövergripande
Internationell vägledning Bollnäs, 7 oktober 2009 Carina Hammar
Möjligheter till stöd en översikt Internationell vägledning Bollnäs, 7 oktober 2009 Carina Hammar Från Norden till hela världen Nordplus LLP Ettår etwinning Atlas Athena ASPnet Den Globala skolan En översikt
Grundtvig och Comenius Fortbildning samt Grundtvig Besök och utbyten. Sara Norlund, handläggare Christina Erenvidh, Regional nätverkare
Grundtvig och Comenius Fortbildning samt Grundtvig Besök och utbyten Sara Norlund, handläggare Christina Erenvidh, Regional nätverkare DAGENS PROGRAM 13:15 Information om Internationella programkontoret
Barn- och utbildningsnämndens policy för internationellt arbete
1 (6) Handläggare Ann Åslin Telefon +46 (0)498 26 94 26 E-post ann.aslin@gotland.se Diarienr 2010/88:60 Datum 2010-04-07 Barn- och utbildningsnämndens policy för internationellt arbete Det är i mötet människor
Härnösands internationella arbete - ny internationell policy
Härnösands internationella arbete - ny internationell policy Innehållsförteckning sidan Inledning... 3 Syfte... 3 Övergripande mål... 3 Prioriterade områden... 4 Utbildning Arbete och tillväxt Näringsliv
Den som äger ett språk äger mer än ord MODERSMÅLSCENTRUM I LUND
Den som äger ett språk äger mer än ord MODERSMÅLSCENTRUM I LUND Modersmål lärande och länk Många unga i Lunds kommun har ett annat modersmål än svenska. För dessa elever är modersmålet en grund för lärande
internationell strategi 1
Internationell strategi internationell strategi 1 Internationell strategi Bakgrund Vi lever idag i ett globaliserat samhälle där ländernas gränser suddas ut. Fler reser, studerar eller bor i andra länder,
Statistik över skolornas internationella verksamhet läsåret
4B/17 Statistik över skolornas internationella verksamhet läsåret 16 17 BAKGRUND Landsomfattande statistik över grundskolornas och gymnasiernas internationella verksamhet insamlades för fjärde gången våren
EPALE. en digital mötesplats för vuxenutbildare i Europa
EPALE (The Electronic Platform for Adult Learning in Europe) är en digital mötesplats för alla som arbetar med vuxnas lärande. EPALE en digital mötesplats för vuxenutbildare i Europa EPALE är en del av
Ansökan till utmärkelsen Skola för hållbar utveckling
Ansökan till utmärkelsen Skola för hållbar utveckling www.skolverket.se/hallbarutveckling Ansökan med bilagor skickas in via e-post till skolverket@skolverket.se Skolans namn: Röda stugan Skolans verksamhetsform:
Hur ser vi på världen och andra människor? Foto Shahab Salehi, Jennie Dielemans Välkommen till Paradiset
99,85% Hur ser vi på världen och andra människor? Foto Shahab Salehi, Jennie Dielemans Välkommen till Paradiset Den svenska modellen? Jonas Gardell på twitter 1 okt: Vi på Ikea tycker att kvinnor är
Nordiska språk i svenskundervisningen
Nordiska språk i svenskundervisningen Nordiska språk i svenskundervisningen Innehåll Inledning 6 Lärarna i årskurs 4-6 i grundskolan 8 Lärarna i årskurs 7-9 i grundskolan 11 Lärarna i gymnasieskolan
Möt världen. Bli utbytesstudent. Åk på AFS Skolprogram och välj mellan 50 länder!
Möt världen. Bli utbytesstudent med AFS. Åk på AFS Skolprogram och välj mellan 50 länder! AFS ger dig möjligheten att lära känna dig själv samtidigt som du får vänner från hela världen. Som utbytesstudent
etwinning & läroplansgrunderna
etwinning är ett europeiskt online nätverk för lärare ett forum att träffa andra pedagoger för erfarenhetsbyte och för att planera och genomföra digitala samarbeten där även eleverna aktivt får delta.
Satsningarna på IT används inte i skolornas undervisning
Analys- och statistiksekretariatet Arne Lund PM 1 (6) 2012-09-11 Satsningarna på IT används inte i skolornas undervisning Vad visade Skolinspektionens granskning? Under läsåret 2011/2012 granskade Skolinspektionen
Information- Slutrapport kollegialt lärande
Bengt Larsson - unbl01 E-post: bengt.larsson@vasteras.se Kopia till TJÄNSTESKRIVELSE 1 (1) 2014-08-13 Dnr: 2012/530-BaUN-027 Barn- och ungdomsnämnden Information- Slutrapport kollegialt lärande Ärendebeskrivning