VÄXTSKYDDSÅRET Halland Skåne Blekinge. Växtskyddscentralen Box ALNARP
|
|
- Ann-Sofie Lundgren
- för 7 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 VÄXTSKYDDSÅRET 1997 Halland Skåne Blekinge Växtskyddscentralen Box ALNARP 1
2 Av: G. Berg och Ö. Folkesson Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Vetedvärgsjuka i höstvete, Södermanland Foto: G. Gustafsson. Eftertryck tillåts om källan anges. Skriften är tryckt med typsnitten Helvetica och Times (löpande text), vid Förvaltningsavdelningen, Repro, Alnarp 2
3 VÄXTSKYDDSÅRET 1997 Halland Skåne Blekinge INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning och metodik...4 Väder 1996/ Höstvete...1 Råg...16 Rågvete...18 Höstkorn...2 Vårvete...22 Vårkorn...24 Havre...27 Höst- och våroljeväxter...3 Ärter...32 Potatis...33 Sockerbetor
4 INLEDNING I denna skrift sammanfattas resultaten av arbetet inom prognos- och varningstjänsten i Halland, Skåne och Blekinge under växtskyddsåret Några resultat från tidigare års inventeringar redovisas också. Syftet är att beskriva förekomsten och omfattningen av olika skadegörare samt vädret under året. Skriften är ett komplement till mer analyserande litteratur som t ex försöksredogörelser, där effekten av olika skadegörare diskuteras mer ingående. Syftet med prognos- och varningstjänsten Behovet att bekämpa skadegörare varierar mycket mellan åren liksom mellan olika fält samma år. Prognos- och varningstjänsten är ett viktigt hjälpmedel för lantbrukarna att behovsanpassa sina bekämpningsåtgärder. För vissa skadegörare ställs prognoser, som i förväg anger en förväntad utveckling. För många skadegörare saknas ännu prognosmetoder och för dem ges information om det aktuella läget (varning), baserad på graderingar och iakttagelser i fält. Informationskanaler till rådgivare och lantbrukare är telefonkonferenser, veckorapporter, växtskyddsbrev, fältvandringar, Internet mm. De avgörande besluten om bekämpning måste dock lantbrukaren fatta efter bedömning av angreppen i de egna fälten. Medverkande Medverkande i prognos- och varningsverksamheten i Halland, Skåne och Blekinge under 1997 har varit personal och praktikanter vid Växtskyddscentralen och SLU, Enheten för tillämpat växtskydd i Alnarp, Lantbruksenheterna på Länsstyrelserna i Blekinge och Skåne län, Hushållningssällskapen i Hallands och Kristianstads län och Hushållningssällskapet Malmöhus, Hallands lantmän, I S Agro Blekinge och Danisco Sugar AB. Skånska Lantmännen, Bayer-Gullviks och Svenska Foder har bidragit till finansieringen av verksamheten. METODIK Varningsverksamheten Från slutet av april till mitten av juli sker regelbunden bevakning av skadegörare i stråsäd, oljeväxter, ärter och sockerbetor. Detta görs med hjälp av graderingar en gång i veckan i observationsrutor som inte är behandlade med fungicider eller insekticider. Antalet observationsrutor och fördelningen mellan olika grödor ska ungefär avspegla odlingen av de olika grödor inom de olika områdena. Antalet varningsfält var i år 31 och de fördelades enligt tabellen nedan. Tabell 1. Antal varningsfält 1997 i olika områden och grödor. Höst Råg- Höst Vår- Vår- Höst- Vår- S- Område vete Råg vete korn vete korn Havre oljev oljev Ärter betor Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge
5 Nedanstående områdesindelning i Skåne har använts. Figur 1. Karta över Skåne med områdesindelning. Skadegörarna graderas på 25 plantor i observationsrutan. Angrepp av svampsjukdomar i stråsäd graderas på de tre översta bladen och anges som procent angripna blad. Under respektive gröda redovisas områdesvis sortfördelning och angrepp av de under året mer betydelsefulla skadegörarna. Prognosverksamheten Förutom den mer rutinmässiga varningsverksamheten bedrivs utveckling av prognosmodeller. Detta arbete bedrivs i samarbete mellan SLU, Enheten för tillämpat växtskydd, Inst. för växtskyddsvetenskap, Inst. för växtpatologi, Inst. för entomologi och Växtskyddscentralerna. Huvudansvaret åvilar SLU. För flertalet skadegörare måste man kunna förutsäga risken för angrepp. Det gäller särskilt för de skadegörare där en bekämpning måste sättas in förebyggande. För att kunna anpassa den kemiska bekämpningen till det verkliga behovet torde det bli alltmer angeläget att tillförlitliga prognosmetoder utvecklas som underlag för en effektiv varningsverksamhet. För närvarande pågår flera projekt, där syftet är att uveckla prognosmetoder. Några exempel är utveckling av prognoser för bladmögel i potatis, bladfläcksvampar i höstvete, långtidsprognos för viktiga bladlusarter och prognos för fritfluga. 5
6 VÄDER 1996/97 Hösten inleddes med en kall september, men sedan blev temperaturen ganska normal. Nederbördsmässigt var hösten normal. December och januari blev torrare och kallare än normalt. Därefter följde en blöt och mild februari. mm 2 Halmstad 1996/97 Normal mm 2 Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Lund mm 2 Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Karlshamn Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Figur 2. Månadsvis nederbörd vid tre olika platser 1996/97 (enl SMHI). 6
7 Mars blev torrare och varmare än normalt och i slutet av månaden skedde vårsådden. April präglades av upprepade nattfroster, men i slutet av månaden blev vädret regnigare och mildare. C 2 Halmstad 1996/97 Normal C 2 Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Lund C 2 Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Karlshamn Sept Okt Nov Dec Jan Feb Mars Apr Maj Juni Juli Aug Sept Figur 3. Månadsvis temperatur vid tre olika platser 1996/97 (enl SMHI). 7
8 Maj blev kall och det regnade nästan dubbelt så mycket som normalt. Juni var till en början helt torr, men mot slutet av månaden kom lite regn. Som helhet blev juni torrare än normalt med ganska normal temperatur. mm/c 4 Halmstad Dygnsnederbörd mm Dygnsmedeltemp C /4 1/4 2/4 3/4 1/5 2/5 31/5 mm/c 4 Lund /4 1/4 2/4 3/4 1/5 2/5 31/5 mm/c 4 Karlshamn /4 1/4 2/4 3/4 1/5 2/5 31/5 Figur 4. Dygnsvis nederbörd och medeltemperatur april - juli 1997 vid tre olika platser. 8
9 Det blev en varm juli som inleddes med torka. I slutet av månaden kom åskregn som gjorde att nederbördsmängderna blev mycket varierande, men som helhet normala. Det blev en mycket varm och torr augustimånad. Även september 1997 blev torrare än normalt, medan temperaturen var mera normal. mm/c 4 3 Halmstad Dygnsnederbörd mm Dygnsmedeltemp C 4 46 mm /6 1/6 2/6 3/6 1/7 2/7 31/7 mm/c 4 Lund /6 1/6 2/6 3/6 1/7 2/7 31/7 mm/c 4 Karlshamn /6 1/6 2/6 3/6 1/7 2/7 31/7 Diagrammen som bygger på data från SMHI skall läsas över bägge sidor. 9
10 HÖSTVETE Omfattning och sortfördelning Under tiden 28 april - 21 juli graderades veckovis 66 höstvetefält. Tabell 2. Områdesvis sortfördelning i höstvete Område Hussar Konsul Kosack Pepital Ritmo Urban Övriga Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge Sådd och övervintring Sådden skedde i normal tid och höstvetet utvecklades lagom inför vintern. Vintern kom i början på december och var kall och torr fram till det mildare och regnigare vädret i februari. Ihärdiga nattfroster med stora temperaturskillnader mellan dag och natt under större delen av april utsatte de höstsådda grödorna för stora påkänningar. Flera höstvetesorter såsom Hussar, Konsul och Haven drabbades av utvintring i områden med kärvare klimat, medan Kosack klarade sig betydligt bättre. Utvintringen berodde främst på rena köldskador och var störst i NV Skåne. Angreppen av utvintringssvampar var försumbara. Mjöldagg Övervintrande mjöldagg förekom bara i liten utsträckning. I mitten på maj noterades små angrepp i enstaka fält och bekämpningsbehovet bedömdes som mycket litet. Angreppen utvecklades sedan långsamt och det var först i mitten av juni som angreppen ökade i en del fält. Vid axgång bedömdes endast 8 av 66 graderade fält ha bekämpningsbehov. Starka angrepp förekom främst i Toronto, Pepital och Ritmo. Vid sista graderingen, vid DC 75, var i genomsnitt 15 % av bladen angripna. Stråbassjukdomar Risken för stråknäckare bedöms dels genom plantgraderingar och dels genom en mera allmän bedömning av väderleken under vintern och våren. Vintern var i huvudsak torr och kall och det torra vädret fortsatte även i mars och april. Bedömningen baserad på väderlek fram till i början på maj tydde alltså på liten angreppsrisk. För att få ett säkrare mått på risken för angrepp av stråknäckare gjordes graderingar på plantor i stadie Antalet angripna skott/planta graderades och som ett provisoriskt tröskelvärde anges 2 % angripna skott. Denna gradering visade att angreppen var små och tröskelvärdet överskreds endast i några fält, se fig 6. Denna figur visar också att angreppens storlek skiljer sig betydligt åt olika vårar. Jämförs graderingarna vid begynnande stråskjutning med slutangreppen i juli finner man dock att sambanden är ganska dåliga. Detta beror främst på att vädret under försommaren har stor betydelse för angreppens utveckling. Maj månad blev regnig vilket var gynnsamt för stråknäckaren men det varma och torra vädret under juni och juli bromsade de små angrepp som fanns. 1
11 % angr blad 1 2 Löss / strå 8 16 Bladfläcksv /5 12/5 2/ /5 31 2/6 9/6 16/6 23/6 28/6 3/6 7/ Mjöldagg Brunrost Sädesbl.lus 14/7 29/7 21/7 Datum Utv. stad Figur 5. Skadegörarutveckling i höstvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. För att se hur angreppen utvecklades gjordes ytterligare en gradering i juli, mjölkmognad. Ett stråknäckarindex beräknas då enligt följande: (% starka angrepp x 1) + (% medelstarka angrepp x,5) + (% svaga angrepp x,25). I höstveteförsök (SJFD) har det visat sig att den ekonomiska skadetröskeln ligger runt index 35. Graderingen av prognosfälten i mitten av juli visar att angreppen blev mindre än normalt, se fig 7. Genomsnittet för de 61 graderade fälten var index 19 (variation -59) och skadetröskeln överskreds i fem av dessa fält. % av fälten % angripna skott, våren % 1-19 % 2-4 % >4 % År Antal fält Figur 6. Angrepp av stråknäckare under våren i höstvete Gradering i DC
12 Bekämpning med Sportak har provats i fyra försök i Skåne och ett i Blekinge. Skördeökningen har som genomsnitt blivit 26 kg/ha (variation -6 till +58 kg/ha). I det enda lönsamma försöket, + 58 kg/ha, fanns tydliga symptom vid plantgraderingen under våren. Liksom föregående år fanns angrepp av andra svampar som ingår i komplexet stråbassjukdomar. Angreppen av Fusarium var ovanligt omfattande och angrepp förekom i många fält. Däremot förekom skarp ögonfläck i mindre omfattning än normalt. Angrepp av rotdödare har även i år funnits i en del fält. % fält > index Figur 7. Andel fält över skadetröskeln, index 35, juligradering Bladfläcksvampar Vädret under maj blev regnigt och kallt, med nästan dubbel nederbördsmängd mot normalt. Därefter följde en torrare och varmare period och det var först kring midsommar som det kom några regnmängder att räkna med. Erfarenhetsmässigt vet man att våtår är mycket gynnsamma för bladfläcksvamparna. För att ställa prognos fanns en regnmätare utsatt i alla prognosfält och den sammanlagda nederbörden under fyra veckor före axgång uppmättes. I hela området föll det ca 3 mm under denna period. Den regnbaserade bekämpningströskeln, 3 mm under fyra veckor före axgång, överskreds i ungefär hälften av prognosfälten. Vid axgång var i genomsnitt 2 % av bladen angripna av bladfläcksvampar, vilket är en något högre siffra än normalt vid detta utvecklingsstadie, se fig 8. Totalt sett bedömdes bekämpningsbehovet mot bladfläcksvampar vara relativt stort, med hänsyn taget till regnmängderna och symptomen. I början av juli blev vädret åter torrt och varmt. Vi sista graderingen i DC 75 var i genomsnitt 75% av bladen angripna. Detta är en hög nivå, som endast överträffas av fjolåret höga angrepp, se fig 8. Bladangreppen utgjordes främst av svartpricksjuka och brunfläcksjuka. Axangrepp förekom endast i liten omfattning. Angrepp av vetets bladfläcksjuka noterades i vissa fält redan i mitten på maj. Det förekom angrepp i flera fält än normalt. Risken för angrepp av vetets bladfläcksjuka ökar om vete sås efter vete och reducerad jordbearbetning användes 12
13 % angr blad Utv. stad Figur 8. Bladfläcksvamparnas utveckling i höstvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Det finns ofta ett klart samband mellan slutangreppens storlek i varningsfälten och de skördeökningar en svampbekämpning vid axgång gett i försök, vilket kan ses i tab 3. Dessa skördeökningar kan också jämföras med nederbörden före och efter axgång. Ett undantag är 199 då skördeökningarna var stora och den dominerande sjukdomen var brunrost. Årets skördeökningar för Tilt Top är däremot överraskande små med tanke på det höga slutangreppet. Det nya strobilurinpreparatet Amistar har dock gett stora skördeökningar. Orsaken till Tilt Tops svaga verkan blir därmed svårförklarad. En av orsakerna kan vara att varmt och torrt väder under högsommaren, ger snabb avmognad och därmed mindre skadeverkan av svampsjukdomar. Tabell 3. Ackumulerad nederbörd, mm, medeltal av sex SMHI-stationer i Skåne, före och efter höstvetets axgång samt angrepp av bladfläcksvampar i varningsfälten (medelvärde för Skåne, Blekinge och Halland) samt merskörd för fungicidbehandling, med Tilt Top, i DC 46-6 från försök i Skåne. Datum Ackumulerad nederbörd Procent angrip- Merskörd fungi- År DC 55 4 v före DC 55 4 v efter DC 55 na blad DC 75 cid, kg/ha / / / / / / / / / * / * DC 71 Lönsamheten för svampbekämpning med Amistar vid axgång, DC 55, har varit god i alla försök, se tab 4. Bekämpning med Tilt Top vid motsvarande tidpunkt har inte lönat sig mer än i undantagsfall. Delning av dosen Tilt Top med en tidig bekämpning i DC 37 har bara gett en mindre skördeökning och har endast varit lönsam i ett försök. Dubbelbehandling med Amistar+Forbel i DC 37 och Amistar i DC 55 har i genomsnitt av dessa försök inte ökat skörden något. Årets referensförsök visar att den viktigaste bekämpningstidpunkten mot bladfläcksvampar var i samband med axgången och att delad behandling inte var motiverad. 13
14 Tabell 4. Merskörd av Tilt Top ( TT ), Amistar ( Am ) och Forbel ( Fo ) i höstvete. Resultat från referensförsök i Halland, Skåne och Blekinge Plats Län Sort Skörd kg/ha obehandlat TT,8 D C 55 Merskörd kg/ha TT 2x,4 Am 1, DC DC 55 Am +Fo,8+,5/32 + Am 1,/55 Harplinge N Kosack Kattarp LM Pepital * +1* Hardeberga LM Batis * +61 Bodarp LM Ritmo * +127* Gärsnäs LM Ritmo * +95* +125* Bräkne-Hoby K Konsul Medeltal 6 försök Medeltal 4 försök * +13* * statistiskt säkert i jämförelse med obehandlat försöksled enl SNK-test, P>,5. Rost Förekomsten av brunrost var liten. Det första angreppet av brunrost konstaterades i slutet av juni i ett fält i sydvästra Skåne. I mitten av juli, vid sista graderingen, var genomsnittsangreppet 4 % angripna blad och förekomst fanns i 1/3 av de 66 graderade fälten. Spår av gulrost noterades i mitten på juni i ett Torontofält i sydvästra Skåne. Angreppet utvecklades därefter inte och vid slutgraderingen fanns det endast små angrepp i 3 av 66 graderade fält. Bladlöss SLU, Enheten för tillämpat växtskydd har visat på ett bra samband mellan sädesbladlössens vårmigration (mäts i sugfällor) och angreppen i fält. Fram till den 23 juni hade endast en sädesbladlus fångats i sugfällan på Alnarp, vilket antydde att angreppen skulle bli små. Sädesbladlusen förekom endast i mindre omfattning. De första sädesbladlössen kunde ses i fält i mitten av juni. Uppförökningen gick sedan långsamt och redan i början på juli började förekomsterna att minska i vissa fält. Den 7 juli uppnåddes ett genomsnittligt maxangrepp på 1,8 löss/strå. Störst förekomst noterades i sydvästra Skåne. Enstaka fält uppnådde bekämpningströskeln i början på juli. De högsta angreppen som noterades i prognosfälten, var två fält med ca 15 löss/strå. I fyra bekämpningsförsök i Skåne med pyretroider noterades endast lönsam skördeökning i ett försök. Detta försök med ett maxangrepp på 9 löss/strå gav ca 3 kg/ha för en bekämpning. Havrebladlus och grönstrimmig gräsbladlus noterades i mycket liten omfattning. 14
15 Vetemyggor Föregående års angrepp ligger till grund för årets prognos av vetemygga. Vetemyggan är dessutom mycket väderberoende. För att larverna, som övervintrar i marken, skall kunna förpuppas och kläckas till nya vetemyggor, fordras att jorden är fuktig under maj och början på juni. Dessutom behöver vetemyggan lugna och varma kvällar för att äggläggningen skall lyckas. Under 1997 var vädret för förpuppning och kläckning gynnsamt, men det ostadiga vädret vid axgång var mindre gynnsamt för äggläggning. Vädret och de låga förekomsterna föregående år, tydde alltså på en låg risk för angrepp av vetemyggor. Angreppen i höst- och vårvete 1997 var små, liksom dom har varit föregående år ända sedan början på 8-talet, se fig 9. I genomsnitt för Skåne var,36 % kärnor angripna av röd vetemygga och,9 % av gul vetemygga. Förekomsterna i Halland var,4 % kärnor angripna av röd vetemygga och inga gula vetemyggor. I Blekinge var,48 % kärnor angripna av röd vetemygga och inga av den gula vetemyggan. 15 Gul vetemygga Röd vetemygga Figur 9. Angripna kärnor %, av röd- respektive gul vetemygga i höst- och vårvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. 15
16 RÅG Omfattning och sortfördelning Under tiden 28 april - 23 juni graderades 15 fält. Tabell 5. Områdesvis sortfördelning i råg Område Amando Amilo Marder Motto Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge Sådd och övervintring Rågen övervintrade utan problem och det förekom nästan inga utvintringssvampar. Stråknäckare Inga plantundersökningar utfördes i råg. Se vidare under stråbassjukdomar i höstvete och rågvete. Mjöldagg Angreppen av mjöldagg blev i förhållande till fjolårets starka angrepp, mera normala under Vid första graderingen konstaterades angrepp av mjöldagg i 1/4 av de graderade fälten. I stråskjutningen fanns bekämpningsbehov i ca 1 % av de graderade fälten. Vid sista graderingen, begynnande mjölkmognad, hade angreppet stigit till 23 % angripna blad. Sköldfläcksjuka Vid första graderingen fanns angrepp av sköldfläcksjuka i hälften av de graderade fälten. Inget av de graderade fälten bedömdes ha bekämpningsbehov under stråskjutningen. Det var först efter axgång som angreppen vidareutvecklades och blev ganska kraftiga. Vid näst sista graderingen, blomningens mitt, hade angreppen stigit till i genomsnitt 27 % angripna blad (mot 19 % i genomsnitt för åren ). Rost Angreppen av brunrost var små. Det första angreppet observerades i slutet av maj. Vid sista graderingen, begynnande mjölkmognad, fanns endast angrepp i två av elva graderade fält. 16
17 % angr blad 1 2 Löss / strå Sköldfläcksj. Mjöldagg Brunrost 28/4 5/5 12/5 2/5 26/5 2/6 16/6 23/6 Datum 29/ Utv. stad 79 Figur 1. Skadegörarutveckling i råg Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Trips Trips avräknades vid två tillfällen i slutet av maj. Det svala och ostadiga vädret medförde att förekomsterna var små och högsta noterade angrepp var 1,6 trips/strå. Bekämpningströskeln uppnåddes endast i ett av de 15 graderade fälten. Vid slutgraderingen var antalet tripsangripna flaggbladsslidor i genomsnitt nästan 5 % (variation 4-92 %). Liksom i fjol är detta ett förvånansvärt högt värde, med tanke på de låga tripsförekomsterna vid avräkningarna i DC 4-5. En trolig förklaring till detta kan vara att tripsen kommit in i fälten sent, efter DC 5, i samband med att väderleken blev torrare och varmare. Bladlöss Enstaka sädesbladlus förekom vid sista graderingen, men dessa var utan betydelse. Havrebladlus förekom inte alls i prognosfälten. 17
18 RÅGVETE Omfattning och sortfördelning Under tiden 28 april - 7 juli graderades veckovis 26 fält. Tabell 6. Områdesvis sortfördelning i rågvete Område Modus Moreno Prego Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge Sådd och övervintring Rågvetefälten påverkades också av den kalla vintern och sorten Moreno blev i en del fall uttunnad. Skadorna berodde inte på utvintringssvampar, utan var orsakade av kylan. Stråbassjukdomar Gradering av stråknäckarsvampen på plantprover i begynnnade stråskjutning gjordes på samma sätt som i höstvete. Inget av de 26 undersökta fälten överskred det provisoriska tröskelvärdet 2 % angripna skott. En uppföljning av hur angreppen utvecklades under säsongen gjordes på samma sätt som i i höstvetet. Genomsnittet för de 23 graderade fälten var index 7,2 (variation -27) och inget fält låg över skadetröskeln, index 35. % angr blad Utv. stad Figur 11. Bladfläcksvamparnas utveckling i rågvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Bladfläcksvampar Angreppen av bladfläcksvampar var mycket små fram till axgång. Efter axgången skedde liksom ifjol en stark utveckling och vid slutgraderingen var i genomsnitt 43 % av bladen angripna. Detta är ett högt angrepp, som endast överträffas av fjolårets, se fig
19 % angr blad 1 2 Löss / strå Bladfläcksv. 2 4 Sköldfläcksj. 28/4 5/5 12/5 2/5 26/5 2/6 9/6 16/6 23/6 3/6 7/7 29/7 Datum Utv. stad Figur 12. Skadegörarutveckling i rågvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Sköldfläcksjuka konstaterades i vissa fält. I en del fält i Halland var angreppen omfattande. Angreppen av övriga svampsjukdomar såsom mjöldagg, brunrost och gulrost var i det närmaste obefintliga. De noterades endast som spårförekomst. Skördeökningarna för svampbekämpning med Amistar har varit mindre än i höstvete medan effekten av Tilt Top varit likvärdig, se tab 7. Försöket i Borrby visar lönsamhet för alla behandlingar och detta gäller även för Amistar i Södra Sandby. Årets försök pekar på att Amistar har gett bäst effekt. Tabell 7. Merskörd av Tilt Top ( TT ) och Amistar ( Am ) i rågvete. Resultat från referensförsök i Halland och Skåne Merskörd kg/ha Plats Län Sort Skörd kg/ha obehandlat TT 1, D C 37 TT 1, DC 45 TT,5 DC 45 Am 1, DC 45 Våxtorp N Moreno S Sandby LM Moreno * Borrby LM Modus * +54* * Everöd LM Moreno Medeltal 4 försök Medeltal 3 försök * * statistiskt säkert i jämförelse med obehandlat försöksled enl SNK-test, P>,5. Insekter Sädesbladlöss förekom endast i låga nivåer. Vid slutavläsningen, mjölkmognad, var det genomsnittliga angreppet,8 löss/strå. Högsta angrepp i prognosfälten var 3 löss/strå. Trips graderades vid två tillfällen. Högsta noterade angrepp var 1,8 trips/strå. Nästan hälften av de graderade fälten uppnådde bekämpningströskel. Vid slutgraderingen var antalet tripsangripna flaggbladsslidor i genomsnitt ca 3 % (variation 2-66 %). 19
20 HÖSTKORN Omfattning och sortfördelning Veckovis graderades tolv fält under tiden 28 april - 23 juni. Höstkornarealen har minskat kraftigt detta året, vilket ledde till att antalet varningsfält var litet. Sorterna fördelades på Frost fem fält, Hanna fyra fält och Jura tre fält. Sådd och övervintring Bestånden utvecklades normalt under hösten men den kalla vintern medförde att en del fält utvintrade beroende på köldskador. Angreppen av trådklubba och snömögel var små. Mjöldagg Mjöldagg förekom i mycket liten omfattning tidigt på våren. Angreppen var små och inget av de graderade fälten hade bekämpningsbehov. Vid sista graderingen, mjölkmognad, var i genomsnitt endast 5 % av bladen angripna. Bladfläcksvampar Angreppen av kornets bladfläcksjuka var ovanligt stora för andra året i rad. Maj månad var även i år kall och regnig, dock inte lika nederbördsrik som fjolårets. Starka angrepp av kornets bladfläcksjuka förekom i enstaka fält redan vid stråskjutningen. Bladfläcksjukan ökade under stråskjutningen och en tredjedel av de graderade fälten bedömdes då ha bekämpningsbehov. Därefter följde ca tre veckor med uppehållsväder i juni, vilket bidrog till att angreppen inte utvecklades lika starkt som under Vid slutgraderingen, mjölkmognad, var i genomsnitt 53 % av bladen angripna. Detta värde är högt, se flerårsjämförelsen i fig 13. % angr blad , 93, 94, Utv. stad Figur 13. Bladfläcksjukans utveckling i höstkorn Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Det regniga vädret i maj gynnade även sköldfläcksjukan, som förekom i många fält. Angreppen ökade under hela säsongen och vid DC 37 hade hälften av de graderade fälten bekämpningsbehov. Vid slutgraderingen var i genomsnitt 37 % av bladen angripna. Starka angrepp av kornets bladfläcksjuka och sköldfläcksjuka förekom oftast inte i samma fält, vilket innebar att det totalt bedömdes vara bekämpningsbehov i 2/3 av fälten. 2
21 % angr blad 1 2 Löss / strå Bladfläcksj. Sköldfläcksj. 2 4 Mjöldagg 28/4 5/5 12/5 2/5 26/5 2/6 9/6 23/6 28/6Datum Utv. stad Figur 14. Skadegörarutveckling i höstkorn Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Rost Angreppen av rost var obefintliga. Inga angrepp noterades. Insekter Tripsgradering gjordes i DC Förekomsterna var mycket små och endast i ett av de graderade fälten överskreds bekämpningströskeln. Förekomsten av sädesbladlöss var mycket liten och havrebladlöss förekom överhuvudtaget inte i de graderade fälten. 21
22 VÅRVETE Omfattning och sortfördelning Veckovis graderades 21 fält under tiden 12 maj - 21 juli. Den dominerande sorten var Dragon. Mjöldagg Vid begynnande stråskjutning, i början av juni, började mjöldagg uppträda i en del fält främst i nordöstra Skåne. Ett av de 21 graderade fälten hade då bekämpningsbehov. Angreppen utvecklades sedan relativt långsamt. Vid slutgraderingen den 14 juli, mjölkmognad, var i genomsnitt 1 % av bladen angripna och det fanns angrepp i ca hälften av de graderade fälten. Bladfläcksvampar Bladfläcksvampar började uppträda i bestånden i slutet av maj. Angreppen låg dock på en låg nivå (i genomsnitt 4 % av bladen angripna) fram till axgång i slutet på juni. Liksom i höstvete läggs stor vikt vid den sammanlagda nederbörden fyra veckor före axgång, för att bedöma behovet av svampbekämpning. Det relativt regniga vädret medförde att bekämpningsbehovet vid axgång bedömdes vara ganska stort. Vid slutgraderingen, mjölkmognad, var i genomsnitt 49 % av bladen angripna. Detta är ett något högre värde än fjolårets, se fig 15. % angr blad BRUNROST Utv. stad Figur 15. Bladfläcksvamparnas utveckling i vårvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. 22
23 % angr blad 1 2 Löss / strå Bladfläcksv Mjöldagg Sädesbl.lus 12/5 2/5 26/5 2/6 9/6 16/6 28/6 23/6 3/6 7/7 14/7 21/7 29/7 Datum Utv. stad Figur 16. Skadegörarutveckling i vårvete Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Rost Vid slutgraderingen den 14 juli började små angrepp av brunrost att uppträda i en fjärdedel av de graderade fälten. Inga angrepp av gulrost noterades. Bladlöss Förekomsten av havrebladlöss var ytterst liten. Även förekomsten av sädesbladlöss var liten. Enstaka sädesbladlöss noterades i fälten vid axgång, men inget av de graderade fälten hade då något bekämpningsbehov. Vid mitten av blomningen fanns det i genomsnitt 1, lus/strå och enstaka fält hade bekämpningsbehov. Sedan minskade förekomsterna åter. Grönstrimmig gräsbladlus förekom i mycket liten omfattning. Vetemyggor Den regniga försommaren medförde att vetemyggorna hade gynnsamma kläckningsförhållanden. Förekomsterna av vetemygga har dock varit små sedan början på 8-talet, och i kombination med ostadig väderlek i samband med axgång, bedömdes risken för angrepp som liten. Axprover från 18 vårvetefält 1997 visar också på fortsatt mycket låga värden. Se även höstvete fig. 9. Gul vetemygga - medelvärde,21 % angr kärnor, maxvärde 1,39 % angr kärnor. Röd vetemygga - medelvärde,67 % angr kärnor, maxvärde 4,46 % angr kärnor. Övriga skadegörare Angreppen av sädesbladbagge var små. 23
24 VÅRKORN Omfattning och sortfördelning Veckovis graderades 7 fält under tiden 12 maj - 14 juli. Tabell 8. Områdesvis sortfördelning i vårkorn Baro- Scar- Alexis nesse Goldie Henni Kinnan Meltan Optic lett Övriga Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge Mjöldagg De första angreppen av mjöldagg noterades ovanligt sent, i början på juni, vilket antydde att angreppen skulle bli mindre än normalt. Sambandet mellan slutangrepp och datum för första registrerade angrepp visas i fig 17. I känsliga sorter utvecklades angreppen, men bekämpningsbehov fanns endast i något enstaka fält. Sortskillnaderna var stora och stämde väl överens med tidigare års erfarenheter. Vid sista graderingen den 14 juli var angreppen störst i Ariel, Baronesse och Maud med ett genomsnitt för 18 fält på 24 % angripna blad. Däremot var det genomsnittliga angreppet för 37 fält av Alexis, Henni, Kinnan och Meltan endast 1 % angripna blad. Vid mjölkmognad var sammantaget för alla sorter i genomsnitt 8 % av bladen angripna. Detta är en väsentligt lägre angreppsnivå än tidigare år. Slutangrepp, DC 75, mjöldagg% , /5 5/5 1/5 15/5 2/5 25/5 3/5 1/6 4/6 Datum Figur 17. Slutangrepp för mjöldagg i vårkorn i förhållande till första registrerade angrepp i prognosfälten Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. 24
25 % angr blad Löss / strå Bladfläcksj. 2 4 Mjöldagg Sköldfläcksj. Sädesbl.lus 12/5 2/5 26/5 2/6 9/6 16/6 23/6 3/6 7/7 14/7 29/7 Datum Utv. stad Figur 18. Skadegörarutveckling i vårkorn Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Bladfläcksvampar Den regniga försommaren gjorde att angreppen av kornets bladfläcksjuka var förhållandevis stora. Även i höstkornet var angreppen av kornets bladfläcksjuka stora och smittspridning därifrån till gränsande vårkornfält hade troligen betydelse för angreppets omfattning. Bladfläcksjukan började uppträda redan i början på maj, men angreppen var små ända fram till axgång. Endast enstaka fält bedömdes ha bekämpningsbehov innan axgång. Sedan ökade bladfläcksjukan snabbt och vid slutgraderingen i mitten av juli var i genomsnitt 29 % av bladen angripna. Sköldfläcksjuka observerades också i början av maj. Vid stråskjutningen fanns angrepp i nästan hälften av prognosfälten, därav endast något enstaka fält med bekämpningsbehov. Angreppen utvecklades sedan under säsongen och vid slutgraderingen, DC 83, var i genomsnitt 7 % av bladen angripna. Rost Angreppen av kornrost var små. De största angreppen fanns i Alexis i södra Skåne. Angreppen kom så sent, slutet av juni, att de inte har påverkat skörden. Vid slutgraderingen i mitten av juli, DC 83, fanns angrepp på i genomsnitt 4 % av bladen ( mot 8 % ). 25
26 Tabell 9. Merskörd av Tilt Top ( TT ), Amistar Pro ( Am P) i vårkorn. Resultat från referensförsök i Halland och Skåne Plats Län Sort Skörd kg/ha obehandlat TT,8 DC 37 Merskörd kg/ha TT 2x,4 DC Am P 2, DC 37 Am P 2x1, DC Helsingborg LM Maud Furulund LM Alexis * +53* +75* +88* Höllviken LM Alexis 65 +4* +49* +95* +113* Glimminge LM Henni * +76* +71* +11* Medeltal 4 försök * +5* +68* +89* * statistiskt säkert i jämförelse med obehandlat försöksled enl SNK-test, P>,5. Amistar Pro är ett ännu inte godkänt bekämpningsmedel som i doseringen 2 l/ha motsvaras av en blandning av,8 l Amistar och,75 l Forbel 75 till en kostnad på ca 6 kr/ha. Lönsamheten för en svampbekämpning med Amistar Pro, har varit god i ett försök och ytterligare två försök ligger på lönsamhetsgränsen. Delning av Amistar Pro har lönat sig i tre av fyra försök. Bekämpning med Tilt Top har varit lönsam i två försök, men delning har inte ökat lönsamheten. Årets referensförsök visar på relativt stora skördeökningar. Trolig orsak är den snabba uppförökningen av kornets bladfläcksjuka efter axgång. Bladlöss I mitten av juni noterades enstaka havrebladlöss i enstaka prognosfält. Uppförökningen gick sedan mycket långsamt och angreppen blev mycket små. Som mest fanns det angrepp i en tredjedel av fälten och inget av de graderade fälten hade bekämpningsbehov. Förekomsterna av sädesbladlöss var också små och den genomsnittliga angreppsnivån nådde endast,5 lus/strå. 26
27 HAVRE Omfattning och sortfördelning Veckovis graderades 34 havrefält under tiden 12 maj - 21 juli. Tabell 1. Områdesvis sortfördelning i havre Område Adamo Doris Freja Petra Sang Vital Halland NV Skåne SV Skåne M Skåne SÖ Skåne NÖ Skåne Blekinge Mjöldagg De första angreppen av mjöldagg observerades redan den 9 juni när havren befann sig i begynnande stråskjutning. Angreppet utvecklades därefter starkt och vid slutgraderingen var i genomsnitt 51 % av bladen angripna, se fig. 19. Vid denna tidpunkt fanns angrepp i praktiskt taget alla fält. Svampbekämpning i havre är sällan motiverad men med tanke på de tidiga och kraftiga mjöldaggsangreppen tillråddes bekämpning i enstaka fält med tidiga och starka angrepp. I ett orienterande försök i ett fält med starka mjöldaggsangrepp gav Forbel och Tilt Top endast små och olönsamma skördeökningar. % angr blad ,95, Utv. stad Figur 19. Mjöldaggens utveckling i havre Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Bladfläcksvampar Spårförekomst av bladfläcksvampar noterades redan i slutet av maj. I begreppet bladfläcksvampar ingår både havrens bladfläcksjuka och Septoria avenae. Angreppen har huvudsakligen bestått av havrens bladfläcksjuka. Vid axgången ökade angreppen kraftigt och det genomsnittliga slutangreppet blev högt, 51 % angripna blad. Genomsnittligt slutangrepp för åren har varit 22 %. 27
28 % angr blad 1 2 Löss / strå Mjöldagg Bladfläcksv. 2 4 Kronrost Sädesbl.lus 12/5 2/5 26/5 2/6 9/6 16/6 23/6 3/6 7/7 14/7 21/7 29/7 Datum Utv. stad Figur 2. Skadegörarutveckling i havre Medeltal för Halland, Skåne och Blekinge. Rost I början på juli upptäcktes det första obetydliga angreppet av den för området ovanliga svampsjukdomen kronrost. Vid slutgraderingen den 21 juli hade genomsnittsangreppet stigit till 3 % angripna blad och det fanns angrepp i 1/3 av de graderade fälten. Angrepp var vanligast i det inre av Skåne. Kronrostangreppet kom så sent att det troligen inte har haft någon negativ påverkan på skörden. Bladlöss Det finns ett samband mellan höstmigrationens storlek och angreppen av havrebladlöss i fält kommande sommar. Fångsterna av havrebladlöss i sugfällan på Alnarp var relativt låga under hösten 1996, vilket gav en antydan om att 1997 borde bli ett år med små angrepp av bladlöss. Förekomsten av ägg på häggarna våren 1997 var obefintlig, se fig 21. På häggarna noterades de första vingade lössen omkring den 7 juni. Antalet vingade löss på häggarna nådde sitt maximum (vilket detta året var lågt) runt den 13 juni. Häggarna började bli tömda på löss runt den 2 juni. I fält noterades de första havrebladlössen först i mitten på juni. Någon uppförökning av betydelse skedde inte i fält och de totala angreppen blev mycket små. Det genomsnittliga maxangreppet uppnåddes i mitten av juli och låg endast på,3 lus/strå. Inget av de graderade fälten var i närheten av bekämpningströskeln. Förekomsterna av sädesbladlöss var också låga och den genomsnittliga angreppsnivån nådde endast,7 lus/strå. 28
29 Antal ägg/knopp 2 1,5 1,5 uppgift saknas uppgift saknas Figur 21. Förekomst av havrebladlusägg på 17 häggbestånd i västra Skåne Avläst under tidig vår. Fritfluga Undersökningar visar att året efter en solig sommar blir vårflygningen av fritfluga ofta stor. Vinterns väderlek har troligen endast liten betydelse för hur stor den övervintrande populationen blir. Våren 1997 bedömdes populationen av övervintrande fritflugor vara måttlig, som en följd av fjolårets relativt varma och soliga sommar. Vid 9 D börjar den huvudsakliga utflygningen för fritflugan, men vid stora förekomster kan en viss utflygning ske redan vid 7 D. Daggradsmetoden har fungerat relativt bra, men under vissa år såsom 199 och 1995 har det dock förekommit angrepp över skadetröskeln även i fält som uppnått 1,5 blad före datumet för 9 D. Därför provades redan under 1996 en ny riskvärdering för angrepp av fritfluga i havre, där fyra olika riskfaktorer bedömdes med olika poäng. Riskfaktorerna är följande: 1. Temperatursumma vid 1,5 bladstadiet 2. Väderprognos för veckan efter 1,5 bladsstadiet 3. Regional risk - riskområde, angrepp ofta förekommande 4. Årets bedömning av mängden övervintrande fritflugor Riskvärderingen utlöstes i riskområden (angrepp ofta förekommanden) i slutet av maj. Fångsterna i blåskålarna ökade i det varma vädret i början på juni då det provisoriska tröskelvärdet för blåskålsfångster passerades i 4 fält av 22. De flesta havrefält hade med god marginal passerat det känsliga stadiet för fritflugeangrepp vid denna tidpunkt och det var därför endast i undantagsfall som det uppstod bekämpningsbehov. I mitten av juni inventerades fritflugeskadorna som då konstaterades vara obefintliga. Endast ett obetydligt angrepp registrerades i ett av de graderade fälten. Övriga insekter och virus Angrepp av rödsotvirus har inte noterats i prognosfälten. 29
30 HÖST- OCH VÅROLJEVÄXTER Omfattning och sortfördelning Veckovis inventering gjordes i tio höst- och sju våroljeväxtfält. Sorterna i höstoljeväxter var Express och Oxident, samt i våroljeväxter Maskot. Övervintring och plantutveckling Augusti månad var torr och höstrapsens etablering blev ojämn i många fält. Tillväxten fortsatte dock länge under hösten och många sent eller ojämnt uppkomna rapsfält utvecklades. Höstrapsen utsattes för stora påfrestningar av den följande stränga vintern. Den kalla vintern i kombination med nattfrosterna under april orsakade stora utvintringsskador i höstrapsen. Rapsjordloppa Rapsjordloppans förekomst under vintern undersöktes i plantprover från 69 fält. Syftet är att ställa en prognos över betningsbehovet inför kommande höstsådd. Larvförekomsten var fortsatt låg, se fig 22. Vintern 1996/97 fanns det i genomsnitt endast,7 larver per planta. Inget av de undersökta fälten hade mer än,5 larver per planta, dvs låg över gränsen för betningsbehov. Risken för angrepp inför höstsådden 1997 bedömdes därmed vara liten och ingen betning rekommenderades för Skåne. Larver/planta 3 2,5 2 År med betning År utan betning 1,5 1, Figur 22. Angrepp av rapsjordloppa i Skåne , samt vilka år betning har rekommenderats. För att följa inflygningen av rapsjordloppa till höstrapsfälten sattes fångstskålar ut i 2- talet fält i Skåne under hösten Förekomsten av rapsjordloppor i dessa skålarna var liten. Sydvästra Skåne skiljde dock ut sig med högre fångster och bekämpningsbehov i flera fält. Bekämpningsbehovet mot rapsjordloppa bedömdes som helhet vara litet. Trips och jordloppor Problemen med jordloppor och trips i våroljeväxterna var överlag små. 3
31 Rapsbagge Rapsbaggarna började flyga ut från sina övervintringsplatser i andra hälften av april. En del höstrapsfält hade bekämpningsbehov. I våroljeväxterna började inflygningen till fälten i slutet på maj Kålbladlus Angreppen av kålbladlus var mycket små både i höst- och våroljeväxter. Skidgallmygga Gradering av angrepp av skidgallmygga gjordes i början av juli i prognosfälten och i genomsnitt var endast 3 % av skidorna angripna. Det förekom dock enstaka andra fält med starkare angrepp. Svampsjukdomar Angrepp av svampsjukdomar var stora i höstoljeväxterna. Det var nästan enbart bomullsmögel och kransmögel som förekom. Det ostadiga vädret under maj månad, med utdragen blomning, medförde gynnsamma betingelser för infektion av bomullsmögel. Sklerotier fanns nergrävda i fyra höstrapsfält och de första apothecierna konstaterades i början av juni, dvs i blomningens mitt. Groningen av sklerotierna var sen och liten. Bekämpning rekommenderades i fält med stort smittotryck, dvs fält som haft starka angrepp tidigare. Angreppen blev mycket kraftiga i många fält. Det förekom även stora angrepp (över 4 % angripna plantor) i en del fält som inte bedömdes som riskfält. Bomullsmögel graderades i 2 höstrapsfält. I genomsnitt var 27 % av huvudstjälkarna angripna (variation 5-55 %). I södra Skåne utfördes tre storruteförsök i höstraps med Rovral Flo i blomningen, vilka gav stora och lönsamma skördeökningar (+ 8 kg/ha). Angreppen av bomullsmögel var i dessa försök över 4 %. Anmärkningsvärt är dock de låga skördarna (28-33 dt/ha) som även behandlat gav i dessa fält. Angrepp av kransmögel förekom i stor omfattning. Kransmögel är en växtföljdssjukdom som infekterar via rötterna redan under hösten och utvecklas vidare i plantan under säsongen. I många fält i sydvästra Skåne var i princip alla plantor infekterade strax före skörd. Den kalla vintern var mycket ogynnsam för ljus bladfläck och angreppen var i det närmaste obefintliga. Angreppen av torröta var också utan betydelse. I våroljeväxterna noterades apothecier i början av juli, i slutet av vårrapsens blomning, i två av fyra fält med sklerotiedepåer. Detta tydde på att det fanns viss risk för bomullsmögelangrepp i fält med stark fältsmitta. Det torrare vädret under slutet av juli och augusti medförde dock att angreppen blev ganska små. Vid slutgraderingen av de åtta prognosfälten var i genomsnitt 5 % av huvudstjälkarna angripna (variation -3%). 31
32 ÄRTER Omfattning och sortfördelning Veckovis inventerades 16 fält under tiden 12 maj - 21 juli. De dominerande sorterna var Delta och Profi. Ärter har inte inventerats veckovis sedan Foderärtodlingen har varit liten, men nu ökar odlingen igen. Ärtbladlöss De första ärtbladlössen noterades i mitten av juni. Därefter ökade ärtbladlössen ganska snabbt. Maxangreppet nåddes den 7 juli med i genomsnitt 5 löss/toppskott. Det fanns bekämpningsbehov i en tredjedel av fälten. Ärtvecklare Angreppen av ärtvecklare var små i de undersökta fälten, se tab 11. Antalet undersökta fält är dock litet och siffrorna är därmed osäkra. Inventering av ärtvecklare gjordes senast Tabell 11. Angrepp av ärtvecklare Område Antal Angripna baljor % fält Medel Variation Halland 3 Skåne 13 1,5-8 32
33 POTATIS Omfattning Potatis har inte graderats veckovis i den ordinarie varningsverksamheten. Däremot har rådgivare inom potatisområdet medverkat i ett rapporteringssystem för bladmögelangrepp vilket sammanställts och återrapporterats av Växtskyddscentralen. Potatisbladmögel Våren och försommaren kännetecknades av ostadigt väder, vilket medförde att potatisen utvecklades långsamt. För potatisbladmögel var dock vädret mycket gynnsamt och de första angreppen i färskpotatis under väv noterades redan i slutet på maj. Under juni blev vädret torrare men det inkom ändå rapporter om en handfull färskpotatisodlingar med angrepp. I slutet av juni kom de första rapporterna om angrepp i Bintje och denna utvecklingen fortsatte långsamt under juli. Värme och åskskurar i slutet på juli innebar att utvecklingen tog ny fart och att bladmögel spriddes till många odlingar. Det bedömdes då inte längre meningsfullt att fortsätta med inrapporteringarna om potatisbladmögel. Förekomsten av brunröta var liten och avvek inte från vad som får anses som normalt. Direktskadegörande insekter I början på juni när vädret blev varmare invaderades potatisfälten av en stor mängd stritar. Äggläggningen kom igång efter någon vecka och i början av juli noterades de första nymferna. Populationsmaximum för nymferna nåddes i början av augusti. Det ovanligt stora angreppet av stritar 1997, har sin förklaring i stor uppförökning under de senaste årens ovanligt varma högsomrar. Angreppen av löss blev också mycket omfattande. Maxangreppet uppnåddes i slutet av augusti. De stora insektsförekomsterna, innebar att det blev stora skördeökningar på % i bekämpningsförsök i fabrikspotatis. Det har under 1997 inte räckt med en behandling med pyretroid i början på juli, utan en riktigare strategi har varit en första behandling i mitten på juni åtföljt av ytterligare en behandling i augusti. Upprepade bekämpningar innebär dock alltid en risk för bekämpningsmedelsresistens och bör därför undvikas. Praktiska iakttagelser tyder på en större motståndskraft mot bekämpningsmedel hos både stritar och bladlöss vilket kan vara en varningssignal. Virus Årets utsäde hade en låg virussmitta av PVY. Den ostadiga väderleken under försommaren medförde att antalet vingade bladlöss som fångades i sugfällan i Alnarp var litet under maj och juni. Därefter började förekomsterna att öka vilket medförde ökad risk för virusspridning. Enligt preliminära uppgifter från Statens utsädeskontroll i Svalöv blev virusspridningen relativt liten. Övrigt Inga skador av jordfly noterades. 33
34 SOCKERBETOR Omfattning Sammanlagt inventerades drygt 7 fält, varav 5 fält av Danisco Sugar AB. I dessa ingår även odlingar på Gotland. Efter den 21 juli inventerades endast Daniscos fält. Sådd och tillväxt Enstaka betfält såddes redan den 26 mars, men merparten av betsådden skedde i mitten av april. Medelsådatum för hela bruksområdet var den 18 april. Detta är tidigt, fem dagar tidigare än tioårsmedeltalet. Maj månad blev både kallare och regnigare än normalt. Kylan gjorde att uppkomsten gick långsamt och att småplantstadiet blev utdraget. Detta syns i fig 23, som långsam tillväxt under maj månad. Den långdragna kyliga vårperioden innebar även att tidigt sådda fält, drabbades av stocklöpare i ovanligt stor omfattning. I början av juni blev det varmare och tillväxten blev mycket bra, vilket också återspeglas i tillväxtkurvan. Tillväxten under resten av sommaren var relativt god, men från augusti begränsas den tillföljd av torkan som även höll i sig under september. Uppkomstskadegörare Kalla och våta vårar fördröjer uppkomsten och dessa år brukar skador av hoppstjärtar vara allvarligast. Detta stämmer även denna säsongen, då relativt stora angrepp av hoppstjärtar förekom. Angreppen av Clivina fossor och jordloppor var däremot små. Förekomsten av åkertrips var relativt normal och nådde inte upp till fjolårets höga nivå. I slutet av maj började lilla betbaggen uppträda främst på gårdar med ansträngd växtföljd, men angreppen blev inte alls så omfattande som under fjolåret. I början av juni blev bettillväxten mycket hög, vilket innebar att betorna i många fall växte ifrån insektsskadorna. Rotbrandsvampar förekom i normal omfattning. Betfluga Angreppen av betfluga var små. Betflugeägg noterades i många fält, men minorna var få. Betbladlus De första betbladlössen hittades relativt sent, i slutet av juni. Förekomsten av naturliga fiender såsom nyckelpigelarver och blomflugelarver var relativt stor i början på juli. Betbladlössens uppförökningen gick sedan långsamt och redan i mitten av juli började förekomsterna att minska i en del fält. Maxangreppet nåddes i mitten av juli med i genomsnitt 9 % angripna plantor, se fig 23. Störst angrepp fanns i östra Skåne. Bekämpningsbehov uppstod i enstaka fält. Virusgulsot Angreppen av virusgulsot blev mycket små. Endast en persikbladlus noterades i sugfällan på Alnarp före midsommar. 34
35 Index 5 % Angripna plantor 1 4 Tillväxt Mjöldagg % 4 1 Bladlöss % 2 28/ /5 26/5 9/6 23/6 7/7 21/7 4/8 18/8 Datum Utv.stadium Figur 23. Tillväxtindex och angreppsutveckling av betbladlöss och mjöldagg i sockerbetor Mjöldagg De första angreppen av mjöldagg kom redan i mitten av augusti. Angreppen utvecklades sedan snabbt och det uppstod bekämpningsbehov i många fält. De starkaste angreppen noterades i östra Skåne. Övriga svampsjukdomar kunde endast konstateras i liten omfattning i enstaka fält. Övrigt Skador av stinkfly iakttogs i ovanligt många fält i år. Betydelsen av angreppen torde dock varit liten. Eftersom kantangrepp är vanligast, är det lätt att överskatta betydelsen. Larver av gammafly började uppträda i många betfält i mitten av juli. Endast i ett fåtal fall var skadorna så stora att bekämpning var motiverad. 35
VÄXTSKYDDSÅRET Halland Skåne Blekinge. Växtskyddscentralen Box 12
VÄXTSKYDDSÅRET 1998 Halland Skåne Blekinge Växtskyddscentralen Box 12 1 23 53 ALNARP Av: G. Berg och Ö. Folkesson Redaktör: M. Gröntoft 2 Omslag: Starka angrepp av vetets bladfläcksjuka i höstvete (Uppland
Växtskyddsåret Halland, Skåne, Blekinge. Förenklad version där 2002 års graderingar och inventeringar redovisas som diagram och tabeller
Växtskyddsåret 22 Halland, Skåne, Blekinge Förenklad version där 22 års graderingar och inventeringar redovisas som diagram och tabeller Växtskyddscentralen Box 12 23 3 ALNARP 1 INNEHÅLL Inledning 3 Vädret
VÄXTSKYDDSÅRET Halland Skåne Blekinge. Växtskyddscentralen Box ALNARP
VÄXTSKYDDSÅRET 1 Halland Skåne Blekinge Växtskyddscentralen Box 12 23 53 ALNARP 1 Av: G. Berg och Ö. Folkesson Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Fysiologiska fläckar i vårkorn, sort Annabell. Foto: Peder Waern
VÄXTSKYDDSÅRET Gotland Småland Öland. Växtskyddscentralen. Ölandsgatan Kalmar
VÄXTSKYDDSÅRET 1998 Gotland Småland Öland Växtskyddscentralen Ölandsgatan 17 392 31 Kalmar 1 Av: Margareta Björk Redaktör: Magnus Gröntoft Omslag: Starka angrepp av vetets bladfläcksjuka i höstvete (Uppland
Veckorapport - Linköping vecka 22
Veckorapport - Linköping vecka 22 Veckorapporten bygger på graderingar i obehandlade rutor i Östergötlands- Södermanlands- och Örebro län. Graderingarna görs i rutor där grödan inte har behandlats mot
Veckorapport - Skara vecka 26
Veckorapport - Skara vecka 26 Veckorapporten omfattar graderingar av prognosrutor med höst- och vårgrödor i Västra Götalands län (O) och Värmlands län (S). Graderingar görs i rutor där grödorna inte behandlats
Veckorapporter Kalmar vecka 27 och
Löss/strå Veckorapporter Kalmar vecka 27 och 28 17 Veckorapporten baseras på avläsningar av skadegörare i graderingsrutor som inte behandlats mot svamp eller insekter i Kalmar län med Öland (H), Gotlands
VÄXTSKYDDSÅRET Småland, Öland och Gotland. Växtskyddscentralen Flottiljvägen KALMAR
VÄXTSKYDDSÅRET 22 Småland, Öland och Gotland Växtskyddscentralen Flottiljvägen 18 392 41 KALMAR 1 Författare: Gunnel Andersson Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Stinksländelarv och löss på veteax. Foto: Karl-Arne
Växtskyddsåret. Halland, Skåne och Blekinge
Växtskyddsåret 27 Halland, Skåne och Blekinge INNEHÅLL Av Torbjörn Ewaldz och Gunilla Berg Inledning Vädret 26/7.. Höstvete. Råg.. Rågvete.. Höstkorn.. Vårvete Vårkorn... Havre... Ärter.... Höst- och vårraps...
Växtskyddsåret. Halland, Skåne och Blekinge. Denna skrift erhålls endast via Internet;
Växtskyddsåret 25 Halland, Skåne och Blekinge Denna skrift erhålls endast via Internet; www.sjv.se/vsc 1 INNEHÅLL Av Torbjörn Ewaldz och Gunilla Berg Inledning Vädret 24/5.. Höstvete. Råg.. Rågvete.. Höstkorn..
Växtskyddsåret Hallands, Skånes och Blekinge län
Växtskyddsåret 213 Hallands, Skånes och Blekinge län Jordbruksinformation 14 213 Växtskyddsåret 213 Hallands, Skånes och Blekinge län Inledning... 3 Vädret 212 213... 4 Höstvete... 9 Råg... 16 Rågvete...
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala LINKÖPING
VÄXTSKYDDSÅRET 5 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret 5. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Göran Gustafsson,
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen LINKÖPING. I samarbete med SLU, Enheten för tillämpat växtskydd
VÄXTSKYDDSÅRET 1996 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen 581 86 LINKÖPING I samarbete med SLU, Enheten för tillämpat växtskydd 1 Titel: Växtskyddsåret 1996. Södermanland Östergötland
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala LINKÖPING
VÄXTSKYDDSÅRET 21 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret 21. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Göran Gustafsson,
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala LINKÖPING
VÄXTSKYDDSÅRET 24 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret 24. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Göran Gustafsson,
Författare Ewaldz T., Berg G., Baumgardt M. Utgivningsår 2008
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 28. Halland, Skåne och Blekinge Författare Ewaldz T., Berg G., Baumgardt M. Utgivningsår 28 Tidskrift/serie Jordbruksinformation Nr/avsnitt 24 Utgivare Jordbruksverket
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland. Växtskyddscentralen Box Skara
VÄXTSKYDDSÅRET 1999 Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland Växtskyddscentralen Box 224 532 23 Skara 1 Av: Karl-Arne Hedene, Cecilia Lerenius Redaktör: Magnus Gröntoft Omslag: Potatisbladmögel Foto: Karl-Arne
Växtskyddsåret Hallands, Skånes och Blekinge län
Växtskyddsåret 214 Hallands, Skånes och Blekinge län Jordbruksinformation 15 214 Växtskyddsåret 214 Hallands, Skånes och Blekinge län Inledning... 2 Vädret 213 214... 3 Höstvete... 8 Råg... 16 Rågvete...
Fokusera på lönsamhet i din spannmålsodling. Bredverkande Effektiv från stråbas till ax, även effekt mot Fusarium Ger merskörd och kvalitet
Fokusera på lönsamhet i din spannmålsodling Bredverkande Effektiv från stråbas till ax, även effekt mot Fusarium Ger merskörd och kvalitet www.bayercropscience.se En effektiv svampbekämpning är basen i
Växtskyddsåret. Södermanland, Östergötland och Örebro län
Växtskyddsåret 28 Södermanland, Östergötland och Örebro län Jordbruksinformation 21-28 VÄXTSKYDDSÅRET 28 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala LINKÖPING
VÄXTSKYDDSÅRET 26 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret 26. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Göran Gustafsson,
Växtskyddsåret. Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland. Denna skrift erhålls endast via Internet;
Växtskyddsåret 23 Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland Denna skrift erhålls endast via Internet; www.sjv.se/vsc VÄXTSKYDDSÅRET 23 Av Cecilia Lerenius och Eva Mellqvist, Växtskyddscentralen Skara
Växtskyddsåret Halland, Skåne och Blekinge
Växtskyddsåret 2011 Halland, Skåne och Blekinge Jordbruksinformation 19 2011 Titel: Växtskyddsåret 2011. Halland, Skåne och Blekinge län Författare: Ann-Sofie Birch-Jensen, Cecilia Söderlind, Gunilla Berg
Växtskyddsåret Södermanland, Östergötland och Örebro län
Växtskyddsåret 211 Södermanland, Östergötland och Örebro län Jordbruksinformation 17 211 VÄXTSKYDDSÅRET 211 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping 581 86 LINKÖPING Titel: Växtskyddsåret
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret Södermanland, Östergötland och Örebro län
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 29. Södermanland, Östergötland och Örebro län Författare Gustafsson G., Djurberg A. Utgivningsår 29 Tidskrift/serie Jordbruksinformation Nr/avsnitt 9 Utgivare
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanland
VÄXTSKYDDSÅRET 1996 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanland Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för tillämpat växtskydd, SLU Box 7044 750 07 UPPSALA 1 Av: Peder Wærn, Karin
Växtskyddsåret. Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland. Denna skrift erhålls endast via Internet;
Växtskyddsåret 24 Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland Denna skrift erhålls endast via Internet; www.sjv.se/vsc VÄXTSKYDDSÅRET 24 Av Cecilia Lerenius och Eva Mellqvist, Växtskyddscentralen Skara
Växtskyddsåret 2012 Uppsala, Stockholms, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län
213-1-14 Enköping 7 juni Hedemora 27 juli Växtskyddsåret 212 Uppsala, Stockholms, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län Anders Karlsson och Lina Norrlund Växtskyddscentralen Järvsö 21 juni Uppsala
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
VÄXTSKYDDSÅRET 22 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för integrerat växtskydd, SLU Box 744 75 7 UPPSALA 1 Omslag: Eftertryck tillåts
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
VÄXTSKYDDSÅRET 2 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för integrerat växtskydd, SLU Box 744 75 7 UPPSALA 1 Omslag: Rapsbaggar Foto:
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län. Växtskyddscentralen. Jordbruksverket
VÄXTSKYDDSÅRET 5 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen Jordbruksverket Dragarbrunnsgatan 35 753 UPPSALA 1 Titel: Växtskyddsåret 5. Dalarna, Gästrikland, Hälsingland,
Växtskyddsåret Södermanlands, Östergötlands och Örebro län
Växtskyddsåret 215 Södermanlands, Östergötlands och Örebro län Jordbruksinformation 22 215 Omslag: Rödsotvirus i höstkorn Foto: Gunilla Berg Eftertryck tillåts om källan anges Författare: Göran Gustafsson,
Jordbruksinformation Växtskyddsåret Södermanlands, Östergötlands och Örebro län
Jordbruksinformation 7 2017 Växtskyddsåret 2017 Södermanlands, Östergötlands och Örebro län Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Linköping hör Södermanlands,
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland. Växtskyddscentralen Box Skara
VÄXTSKYDDSÅRET 22 Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland Växtskyddscentralen Box 224 532 23 Skara Av: K-A. Hedene, C. Lerenius Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Stinksländelarv och löss på veteax Foto: Karl-Arne
Växjö möte 6 december Svamp och insektsförsök i stråsäd och åkerbönor 2011
Växjö möte 6 december 2011 Svamp och insektsförsök i stråsäd och åkerbönor 2011 Gunilla Berg och Mariann Wikström Jordbruksverket Växtskyddscentralen Alnarp Tack! Försöken har bekostas av BASF, BayerCropScience,
Växtskyddsåret Hallands, Skåne och Blekinge län
Växtskyddsåret 215 Hallands, Skåne och Blekinge län Jordbruksinformation 2 215 Omslag: Rödsotvirus i höstkorn Foto: Gunilla Berg Eftertryck tillåts om källan anges Författare: Johanna Holmblad, Anna Gerdtsson,
Växtskyddsåret Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län. Peder Waern och Magnus Sandström
Växtskyddsåret 26 Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Peder Waern och Magnus Sandström 35 Hektar Areal av olika grödor i B, C, U, W och X-län 3 25 2 15 1 Oljelin Potatis Baljväxter
Referensförsök mot svampsjukdomar i höstvete
Referensförsök mot svampsjukdomar i höstvete Göran Gustafsson, Växtskyddscentralen, Linköping Växtskydd Svartpricksjuka (Septoria tritici) förekom i hela Mellansverige, men var betydligt vanligare i Västsverige.
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
VÄXTSKYDDSÅRET 1998 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för tillämpat växtskydd, SLU Box 744 75 7 UPPSALA 1 Av: Peder Wærn, Mats
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret Halland, Skåne och Blekinge län
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 29. Halland, Skåne och Blekinge län Författare Berg G., Holmblad J. Utgivningsår 29 Tidskrift/serie Jordbruksinformation Nr/avsnitt 12 Utgivare Jordbruksverket
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län. Växtskyddscentralen. Jordbruksverket
VÄXTSKYDDSÅRET 26 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen Jordbruksverket Dragarbrunnsgatan 35 753 2 UPPSALA 1 Titel: Växtskyddsåret 26. Dalarna, Gästrikland,
Växtskyddsåret. Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
Växtskyddsåret 21 Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Jordbruksinformation nr 16 21 VÄXTSKYDDSÅRET 21 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen,
Jordbruksinformation Växtskyddsåret Hallands, Skånes och Blekinge län
Jordbruksinformation 5 217 Växtskyddsåret 217 Hallands, Skånes och Blekinge län Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Alnarp hör Hallands, Skånes och Blekinge
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland. Växtskyddscentralen Box Skara
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland Växtskyddscentralen Box 224 532 23 Skara Av: K-A. Hedene, C. Lerenius Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Rapsbaggar. Foto: L. Vimarlund. Eftertryck tillåts
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
VÄXTSKYDDSÅRET 23 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för integrerat växtskydd, SLU Box 744 75 7 UPPSALA 1 Titel: Växtskyddsåret
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland. Växtskyddscentralen Box Skara
VÄXTSKYDDSÅRET 1998 Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland Växtskyddscentralen Box 224 532 23 Skara 1 Av: K-A. Hedene, C. Lerenius Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Starka angrepp av vetets bladfläcksjuka
Växtskyddsåret Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län
Växtskyddsåret 215 Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län Jordbruksinformation 23 215 Omslag: Rödsotvirus i höstkorn Foto: Gunilla Berg Eftertryck tillåts om källan anges Författare:
Växtskyddsåret Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län
Växtskyddsåret 216 Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län Jordbruksinformation 23 216 Omslag: Blygrå rapsvivel Foto: Louis Vimarlund Eftertryck tillåts om källan anges Författare:
Växtskyddsåret Hallands, Skånes och Blekinge län
Växtskyddsåret 218 Hallands, Skånes och Blekinge län Jordbruksinformation 14 218 Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Alnarp hör Hallands, Skånes och Blekinge
Växtskyddsåret Södermanlands, Östergötlands och Örebro län
Växtskyddsåret 216 Södermanlands, Östergötlands och Örebro län Jordbruksinformation 22 216 Omslag: Blygrå rapsvivel Foto: Louis Vimarlund Eftertryck tillåts om källan anges Författare: Göran Gustafsson,
VÄXTSKYDDSÅRET Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland. Växtskyddscentralen Box Skara
VÄXTSKYDDSÅRET 1996 Västergötland Dalsland Bohuslän Värmland Växtskyddscentralen Box 224 532 23 Skara I samarbete med Enheten för tillämpat växtskydd, SLU. 1 Titel: Växtskyddsåret 1996. Västergötland Dalsland
Bekämpning av insekter i vårsäd
Bekämpning av insekter i vårsäd Peder Wærn, Växtskyddscentralen, Uppsala Migration av havrebladlöss från andra sidan Östersjön och varm försommar medförde starkare bladlusangrepp än förväntat. Angreppen
Växtskyddsåret Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanland
Växtskyddsåret 211 Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanland Jordbruksinformation 2 211 VÄXTSKYDDSÅRET 211 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen
Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Växtskyddsåret 2013 Västra Götalands och Värmlands län Jordbruksinformation 13 2013 VÄXTSKYDDSÅRET 2013 Av Cecilia Lerenius, Lars Johansson och Lisbeth Bergh, Växtskyddscentralen Skara INNEHÅLLSFÖRTECKNING
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanland
VÄXTSKYDDSÅRET 1997 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanland Växtskyddscentralen, Jordbruksverket & Enheten för tillämpat växtskydd, SLU Box 744 75 7 UPPSALA 1 Av: Peder Wærn, Mats Lindblad,
Jordbruksinformation Växtskyddsåret Norra Svealand och Norrland
Jordbruksinformation 8 217 Växtskyddsåret 217 Norra Svealand och Norrland Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Uppsala hör Dalarnas, Gävleborgs, Jämtlands,
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 2009. Västergötland, Bohuslän, Dalsland och Värmlands län
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 29. Västergötland, Bohuslän, Dalsland och Värmlands län Författare Lerenius C., Mellqvist E., Bergh L. Utgivningsår 29 Tidskrift/serie Jordbruksinformation Nr/avsnitt
Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Växtskyddsåret 2012 Västra Götalands och Värmlands län Jordbruksinformation 8 2012 VÄXTSKYDDSÅRET 2012 Av Cecilia Lerenius, Lars Johansson, Lisbeth Bergh och Katarina Holstmark, Växtskyddscentralen Skara
Jordbrukardagarna 2010
Jordbrukardagarna 2010 Försöksboken sid 143-156 Svampförsök i stråsäd erfarenheter från 2009 Gunilla Berg Jordbruksverket Växtskyddscentralen Alnarp Merskörd, ton/ha, fungicidförsök Skåne Inkl L15-1070
Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Växtskyddsåret 2014 Västra Götalands och Värmlands län Jordbruksinformation 14 2014 VÄXTSKYDDSÅRET 2014 Av Lars Johansson, Lisbeth Bergh och Cecilia Lerenius Växtskyddscentralen Skara INNEHÅLLSFÖRTECKNING
VÄXTSKYDDSÅRET Södermanland Östergötland Örebro län. Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala LINKÖPING
VÄXTSKYDDSÅRET 22 Södermanland Östergötland Örebro län Växtskyddscentralen Linköping/Uppsala 581 86 LINKÖPING 1 Titel: Växtskyddsåret 22. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Göran Gustafsson,
Växtskyddsåret Halland, Skåne och Blekinge län
Växtskyddsåret 21 Halland, Skåne och Blekinge län Jordbruksinformation 14 21 Titel: Växtskyddsåret 21. Halland, Skåne och Blekinge län Författare: Gunilla Berg, Johanna Holmblad, Mariann Wikström Redaktör:
Växtskyddsåret 2018 Jordbruksinformation
Växtskyddsåret 218 Jordbruksinformation 17 218 Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Uppsala hör Dalarnas, Gävleborgs, Jämtlands, Norrbottens, Stockholms,
Tabell 1. Försöksbehandlingar och preparat som ingår i serien L9-1041
ALF DJURBERG Jordbruksverkets växtskyddscentral, Linköping alf.djurberg@jordbruksverket.se Referensförsök i höstvete Referensförsöken syftar till att belysa lönsamheten för några vanliga svampbehandlingar
Växtskyddsåret 2014. observationer från prognosgraderingar och försök i Stockholms, Uppsala, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län
215-1-11 Växtskyddsåret 214 observationer från prognosgraderingar och försök i Stockholms, Uppsala, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län Anders Lindgren Lina Norrlund anders.lindgren@jordbruksverket.se
VÄXTSKYDDSÅRET 2006. Småland, Öland och Gotland. Växtskyddscentralen Flottiljvägen 18 392 41 KALMAR
VÄXTSKYDDSÅRET 26 Småland, Öland och Gotland Växtskyddscentralen Flottiljvägen 18 392 41 KALMAR 1 Av Gunnel Andersson Redaktör: M. Gröntoft Omslag: Havrebladlöss Foto: Peder Waern Eftertryck tillåts om
VÄXTSKYDD I STRÅSÄD av Gunnel Andersson, Växtskyddscentralen Kalmar
Växtskydd VÄXTSKYDD I STRÅSÄD 2005 av Gunnel Andersson, Växtskyddscentralen Kalmar Under 2005 har tio fungicidförsök genomförts inom Animaliebältet inklusive Gotland. Försöken har alla varit sponsorförsök
Jordbrukardagar 2018
Jordbrukardagar 2018 Svampbekämpning i stråsäd Elisabeth Bölenius och Gunilla Berg Jordbruksverket Temperatur och nederbörd ( C/mm) Lund Dygnsvis nederbörd och temperatur 15 april 15 juli 2017 källa: SMHI
Jordbruksinformation Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Jordbruksinformation 6 217 Växtskyddsåret 217 Västra Götalands och Värmlands län Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Skara hör Västra Götalands och Värmlands
Växtskyddsåret Södermanlands, Östergötlands och Örebro län
Växtskyddsåret 213 Södermanlands, Östergötlands och Örebro län Jordbruksinformation 12 213 Titel: Växtskyddsåret 213. Södermanland Östergötland Örebro län Författare: Anders Arvidsson, Alf Djurberg, Sara
Växtskyddsåret Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
Växtskyddsåret 21 Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Jordbruksinformation 15 21 Titel: Växtskyddsåret 21. Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Författare:
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län
Bibliografiska uppgifter för Växtskyddsåret 28. Dalarna, Gästrikland, Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Författare Wærn P., Sandström M. Utgivningsår 28 Tidskrift/serie Jordbruksinformation Nr/avsnitt
Växtskyddsåret. Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland
Växtskyddsåret 27 Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland Jordbruksinformation 17-27 VÄXTSKYDDSÅRET 27 Av Cecilia Lerenius och Eva Mellqvist, Växtskyddscentralen Skara INNEHÅLLSFÖRTECKNING Inledning...3
Växtskyddsåret 2013 Uppsala, Stockholms, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län. Anders Lindgren och Lina Norrlund Växtskyddscentralen
Växtskyddsåret 213 Uppsala, Stockholms, Västmanlands, Dalarnas och Gävleborgs län Anders Lindgren och Lina Norrlund Växtskyddscentralen Snödjup 212 213 Långvarigt snötäcke cm 6 5 4 3 2 1 Falun Okt Nov
VÄXTSKYDDSÅRET Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län. Växtskyddscentralen
VÄXTSKYDDSÅRET 9 Dalarna, Gästrikland Hälsingland, Uppland och Västmanlands län Växtskyddscentralen Jordbruksverket Växtskyddsenheten Dragarbrunnsgatan 35 753 UPPSALA 1 Titel: Växtskyddsåret 9. Dalarna,
Växtskyddsåret. Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland. Denna skrift erhålls endast via Internet;
Växtskyddsåret 26 Västergötland, Dalsland, Bohuslän och Värmland Denna skrift erhålls endast via Internet; www.sjv.se/vsc VÄXTSKYDDSÅRET 26 Av Cecilia Lerenius och Eva Mellqvist, Växtskyddscentralen Skara
Prognos och Varning. - Och annan IPM-rådgivning från Växtskyddscentralen och Jordbruksverket
Prognos och Varning - Och annan IPM-rådgivning från Växtskyddscentralen och Jordbruksverket Artikel 14 Integrerat växtskydd Integrerat växtskydd beskrivs i Artikel 14 Krav ställs på medlemsstaterna att
Bekämpningsstrategier mot svampsjukdomar i höstvete
Bekämpningsstrategier mot svampsjukdomar i höstvete Göran Gustafsson, Växtskyddscentralen, Linköping Försöken med olika bekämpningsstrategier mot svampsjukdomar i höstvete består huvudsakligen av externt
Jordbrukardagar 2016
Jordbrukardagar 2016 Svampbekämpning Louise Aldén och Gunilla Berg Jordbruksverket Vädret i Lund 2014/2015 källa:smhi Rödsotvirus - stora angrepp i höstsäd 2015 Hösten 2014 flera riskfaktor sammanföll
Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Växtskyddsåret 218 Västra Götalands och Värmlands län Jordbruksinformation 15 218 Uppsala Skara Linköping Kalmar Alnarp Växtskyddscentralerna finns på fem platser. Till Skara hör Västra Götalands och Värmlands
Växtskyddsåret Västra Götalands och Värmlands län
Växtskyddsåret 216 Västra Götalands och Värmlands län Jordbruksinformation 21 216 Omslag: Blygrå rapsvivel Foto: Louis Vimarlund Eftertryck tillåts om källan anges Författare: Robert Dinwiddie, Lars Johansson,
Fungicider i stråsäd 2003 Av Torbjörn Ewaldz 1, Gunilla Berg 1, Lars Wiik 2 och Lennart Pålsson 2 1
Fungicider i stråsäd 2003 Av Torbjörn Ewaldz 1, Gunilla Berg 1, Lars Wiik 2 och Lennart Pålsson 2 1 Växtskyddscentralen, Box 12, 230 53 Alnarp, 2 Fältforskningsenheten, Box 44, 230 53 Alnarp E-post: Torbjorn.Ewaldz@sjv.se,
Jordbrukardagar 2018
Jordbrukardagar 2018 Svampbekämpning i stråsäd Elisabeth Bölenius och Gunilla Berg Jordbruksverket Temperatur och nederbörd ( C/mm) Lund Dygnsvis nederbörd och temperatur 15 april 15 juli 2017 källa: SMHI
Utv.st
Gulrost - erfarenheter 2010 och strategier 2011 Eva Mellqvist Jordbruksverkets växtskyddscentral, Skara Gulrost allmänt Gulrost i rågvete raser angrepp och spridning de senaste åren Vilka raser går på
Svampsjukdomar i maltkorn
Svampsjukdomar i maltkorn Cecilia Lerenius, Växtskyddscentralen, Skara I några försök, med kraftiga angrepp av sköldfläcksjuka eller bladfläcksvampar, har behandlingar gett stora skördeökningar. I många
Svampsjukdomar i vårkorn
Svampsjukdomar i vårkorn Cecilia Lerenius, scentralen, Skara Behandling av svampsjukdomar var sällan lönsam i årets försök trots att försommaren var regnig och trots att försöken ofta låg i fält med korn
Växtskyddsåret 2013. Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län
Växtskyddsåret 213 Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län Jordbruksinformation 15 213 VÄXTSKYDDSÅRET 213 Dalarnas, Gävleborgs, Stockholms, Uppsala och Västmanlands län INNEHÅLLSFÖRTECKNING
Växjö möte 6 december 2016
Växjö möte 6 december 2016 Svampbekämpning i stråsäd Louise Aldén och Gunilla Berg Jordbruksverket Försöken har bekostas av BASF Bayer Du Pont ADAMA Syngenta Animaliebältet Skåneförsöken Jordbruksverket
Rödsot. Resultat av enkätundersökning Johanna Lindgren, Växtskyddscentralen Alnarp Nils Yngveson, HIR Skåne. Växtskyddscentralen Alnarp
Rödsot Resultat av enkätundersökning 215 Johanna Lindgren, Nils Yngveson, HIR Skåne Virus som sprids med bladlöss Ingen utsädessmitta eller jordsmitta Sprids enbart med bladlöss Stora angrepp i år pga
Bekämpningsstrategier mot svampsjukdomar i höstvete
Bekämpningsstrategier mot svampsjukdomar i höstvete Göran Gustafsson, scentralen, Linköping Cecilia Lerenius, scentralen, Skara Angreppen i de västsvenska försöken blev starka. I två av de tre försöken
Insekter i höstraps i ÖSF-området
äxtskyddscentralen Linköping Insekter i höstraps i ÖSF-området Göran Gustafsson, Växtskyddscentralen, Linköping ÖSF-konferensen 2015 Rapsbagge * Vanligast och mest betydelsefulla insekten * Höstraps :
Jordbrukardagar 2018
Jordbrukardagar 2018 Svampbekämpning i stråsäd Elisabeth Bölenius och Gunilla Berg Jordbruksverket Regnig och ganska sval juni och juli Microdochium Mycket axfusarius, men orsakad av Microdochium nivale
Jordbrukardagar 2019
Jordbrukardagar 2019 Bekämpning av svampsjukdomar och insekter Louise Aldén och Gunilla Berg Jordbruksverket Slutsatser Behandlingar ska vara lönsamma Höstvete behandling i DC 37/39 klart lönsammast Tidig
Integrerat växtskydd (IPM) Vreta Kluster Tips om IPM-modulen och hur vi kan jobba vidare Lars Pettersson
Integrerat växtskydd (IPM) 2017-05-23 Vreta Kluster Tips om IPM-modulen och hur vi kan jobba vidare Lars Pettersson Vad är Integrerat växtskydd (IPM)? Integrerat växtskydd, IPM (Integrated Pest Management),
Två såtidpunkter i höstvete
Av Anders Bauer, HIR Skåne AB E-post: anders.bauer@hushallningssallskapet.se Två såtidpunkter i höstvete SAMMANFATTNING Skörden var drygt 1 000 kg/ha när vetet såddes i normal tid. Stora merskördar, över
Växjö möte 8 december 2009
Växjö möte 8 december 29 Fungicidförsök i stråsäd 29 Gunilla Berg Jordbruksverket Växtskyddscentralen Alnarp Tack! Försöken har bekostas av BASF, Bayer Crop Science, Du Pont, Nordisk Alkali, Makteshim
Bekämpning av svartpricksjuka
LARS JOHANSSON, Jordbruksverkets växtskyddscentral, Skara lars.johansson@jordbruksverket.se Bekämpning av svartpricksjuka i höstvete I årets försök var angreppen av svartpricksjuka svaga vilket oftast
Växjö möte 3 december 2014
Växjö möte 3 december 2014 Svampbekämpning i stråsäd Louise Aldén och Gunilla Berg Jordbruksverket Vädret i Lund 2013/2014 källa:smhi 200 Nederbörd, mm Lund 2013/2014 Normal 1961-90 150 100 50 0 Sept Okt
Författare Ewaldz T., Berg G. Utgivningsår 2007 Tidskrift/serie Meddelande från Södra jordbruksförsöksdistriktet Nr/avsnitt 60
Bibliografiska uppgifter för Rödsotvirus i höstsäd Författare Ewaldz T., Berg G. Utgivningsår 2007 Tidskrift/serie Meddelande från Södra jordbruksförsöksdistriktet Nr/avsnitt 60 Ingår i... Utgivare Huvudspråk
SKADESVAMPAR I STRÅSÄD av Gunnel Andersson, Växtskyddscentralen
Växtskydd SKADESVAMPAR I STRÅSÄD 2004 av Gunnel Andersson, Växtskyddscentralen Under 2004 har sju fungicidförsök genomförts inom Animaliebältet och två på Gotland. Dessutom redovisas här ett försök utlagt