myter Din egen berättelse
|
|
- Ann-Sofie Nyberg
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 myter OCH FAkta Din egen berättelse 14
2 14.
3 Myter och fakta om psykisk ohälsa Texten av Hans Nordén är hämtad från projektet Hjärnkolls hemsida och är förkortad. Myt: En psykiskt sjuk person är farlig. Sanning: Ytterst få våldsbrott är ett resultat av enbart psykisk sjukdom. När medierna skildrar psykisk ohälsa finns ofta en koppling till våld i någon form. Sannolikt har mediebilden betydelse för de negativa attityder till psykisk ohälsa som finns i vårt samhälle. I brist på motbilder frodas rädsla och osäkerhet. Den mediala dramaturgin är strikt nyhetsorienterad. Normaltillståndet, i det här fallet psykiskt sjuka personer som inte begår brott, omsätts sällan i rubriker. Detta förhållningssätt kan bidra till ytterligare stigmatisering av personer med psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning. Generellt gäller att ett fåtal av dem som är psykiskt sjuka griper till våld. Av över våldsdåd i Sverige mellan åren 1988 och 2000 hade endast fem procent begåtts av personer som vårdats för psykossjukdom. Myt: En person med psykisk ohälsa kan inte jobba. Sanning: Många personer med psykisk ohälsa och funktionsnedsättning som vill och kan arbeta är inte välkomna på arbetsmarknaden. En vanlig uppfattning är att personer med psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning inte klarar av att sköta ett vanligt jobb. I den akuta sjukdomsfasen är det säkert så, liksom vid flertalet kroppsliga sjukdomsförlopp. Men där upphör oftast likheterna. Sanningen är att människor som isolerats från arbetslivet på grund av psykisk ohälsa har betydligt längre väg till såväl rehabiliterande insatser som till den öppna arbetsmarknaden än personer med kroppslig sjukdom och funktionsnedsättning. Många har både vilja, förmåga och kompetens att ta steget från bidragsberoende till ett vanligt förvärvsarbete. Men oftast möts man av en stängd dörr. En förklaring till att personer med psykisk funktionsnedsättning i så hög utsträckning hamnat vid sidan av arbetsmarknadsåtgärderna är att sjukdomen ofta debuterat så tidigt att de inte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden 51
4 Myt: Psykisk ohälsa drabbar bara andra. Sanning: Vem som helst kan få psykiska problem. Psykisk ohälsa är enligt WHO (Världshälsoorganisationen) ett av de största och snabbast växande hoten mot folkhälsan i världen. Detta gäller framförallt depressioner och ångestsjukdomar. Så kallade tyngre diagnoser som schizofreni ökar inte på samma sätt. Någon exakt statistik över det psykiska hälsoläget i Sverige finns inte. Inget tyder dock på att vi är ett undantag i den industrialiserade världen. Även hos oss mår allt fler allt sämre. De vanligaste symtomen är depression, nedstämdhet, oro, ångest och sömnlöshet och vanligast är dessa bland kvinnor, ungdomar och invandrare. I sina folkhälsorapporter uppskattar Socialstyrelsen att tjugo till fyrtio procent av svenskarna upplever någon form av psykisk ohälsa. I tio till femton procent av fallen krävs behandling. Ändå drar sig många för att gå till doktorn och säga att de har ont i själen. Av cirka fyrahundratusen personer med depressionssymtom av varierande grad söker en liten del hjälp för sina besvär. Det ska ses mot bakgrund av att depression finns med i bilden vid nittio procent av alla självmord i Sverige. Sedan den ekonomiska krisen under 1990-talet har sjukskrivningarna för psykisk ohälsa ökat dramatiskt. Idag är de vid sidan av hjärt- och kärlsjukdomar och cancer den främsta enskilda orsaken till långtidssjukskrivning: för en tredjedel av kvinnorna och 20 procent av männen. Psykisk funktionsnedsättning är den vanligaste anledningen till förtidspensionering. Ingen har några absoluta garantier för att gå fri från psykisk ohälsa. Alla kan råka ut för det, oavsett kön, ålder, intelligens, social ställning och materiella tillgångar. Myt: En psykiskt sjuk person är mindre begåvad. Sanning: Många framstående forskare och kulturpersonligheter har upplevt psykisk ohälsa. Personer med psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning kan vittna om hur omgivningen behandlat dem som mindre vetande. De har fått känna sig som om de begåvningsmässigt stått på ett barns nivå. Även i vård- och myndighetssammanhang har de mötts av ömsom daltande, ömsom farbroderligt förmanande eller överdrivet pedagogiserande röster. Attityden kan uppfattas som ett eko från en tid när utvecklingsstörda och psykiskt sjuka personer drogs över en kam under epitet som idioter och sinnesslöa. 52
5 Att förutom funktionsnedsättningen även bli betraktad som dum i huvudet innebär för många att ett redan sargat självförtroende får sig ytterligare en knäck. Det handlar nog sällan om illvilja från den bemötande partens sida, utan snarare om felaktiga tolkningar av kroppsliga, sociala och emotionella signaler från den bemötte. Sålunda kan avvikelser i det sociala samspelet, snabbt tal, oförmåga att skifta fokus, koncentrationssvårigheter och bristande motorik hos till exempel personer med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning uppfattas som tecken på låg intelligens. Biverkningar av psykofarmaka, ett ovårdat yttre, en apatisk framtoning vid depression, folkskygghet eller tvångsbeteenden kan för den okunnige leda till samma slutsats. Men inget av detta av har med begåvning eller intelligens att göra. Det bekräftas av att en rad framstående kvinnor och män på viktiga samhällsområden varit behäftade med psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning. I kulturens värld råder till och med en inte obetydlig överrepresentation. Här finns berömda författare som August Strindberg, Ernest Hemingway, Sylvia Plath och Karin Boye. Här finns också klassiska kompositörer som Robert Schumann och Peter Tjajkovskij och stora målare som Vincent van Gogh, Ernst Josephson och Sigrid Hjertén. Och nutida filmregissörer som Lars von Trier. Inte heller inom vetenskapens fält saknas exempel på storartade insatser trots psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning. För en sådan svarade nobelpristagaren John Nash, som tillbringade över 30 år i en schizofren psykos och vars liv skildras i filmen A Beautiful Mind. Sammanfattningsvis är personer med psykisk ohälsa eller funktionsnedsättning varken mer eller mindre intelligenta eller begåvade än befolkningen i övrigt. Myt: En psykiskt sjuk person blir aldrig frisk. Sanning: De flesta återhämtar sig till ett fungerande liv. Många tror att psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning är ett livslångt ok. En gång sjuk, alltid sjuk. Påståendet faller på sin egen orimlighet. Eftersom uppskattningsvis var fjärde person någon gång upplevt psykisk ohälsa skulle i så fall en fjärdedel av Sveriges befolkning vara utslagen för gott. Sanningen är att de allra flesta med psykiska besvär återfår hälsan. Även när det gäller svåra sjukdomar som schizofreni är prognosen för återhämtning god. 53
6 Begreppet återhämtning är visserligen omtvistat. Olika psykiatriska skolor är oeniga om när och hur en person kan kallas återhämtad. Därför skiljer man mellan social och total återhämtning. Det första innebär att personen med stöd och hjälp kan leva ett gott liv trots symtom, medan den totalt återhämtade är symtomfri. Myten om att psykisk ohälsa är ett permanent och obotligt tillstånd har i hög grad sin grund i gamla tiders psykiatri. I brist på fungerande behandlingsmetoder handlade insatserna då mest om förvaring och övervakning. Efter den avveckling av mentalsjukhusen som inleddes redan i slutet av 1960-talet har nya synsätt och arbetssätt med betoning på tidig intervention, sociala och förebyggande insatser, kontinuitet, samverkan, brukar- och anhöriginflytande, bättre mediciner och psykoterapi gjort entré. Trots den positiva utvecklingen är social isolering och allmänna fördomar kring psykisk ohälsa för många fortfarande ett svårt hinder på vägen mot återhämtning. Myt: Psykisk ohälsa är föräldrarnas fel. Sanning: Påståendet har inget stöd i forskning. För några årtionden sedan dominerade uppfattningen att psykisk ohälsa i allmänhet och svåra sjukdomar som schizofreni i synnerhet var en produkt av dysfunktionella familjer. Med andra ord: sjukdomen var i princip föräldrarnas fel. Nyckeln till sjukdomens gåta söktes i traumatiska barndomshändelser som brister i den tidiga mor-barnrelationen. En följd av detta resonemang blev att idén om att patienten skulle skyddas från sina anhöriga vann terräng. Problemet var att verkligheten ofta avvek från mallen. Sjukdomen infann sig trots högst ordinära uppväxtförhållanden. Sedan det visat sig att sambandet mellan psykisk ohälsa och ett dåligt föräldraskap har svagt stöd i forskningen har den teorin i hög grad övergetts som huvudspår i behandlingen. Tvärtom ser vården och det sociala stödet idag de anhöriga som en viktig resurs i rehabiliteringsprocessen. Trots detta lever öar av fördomar kring hemmiljöns skadlighet fortfarande kvar både inom och utanför psykiatrin. Anhöriga till personer med psykisk funktionsnedsättning har vittnat om hur de förutom de anklagelser som de riktat mot sig själva även skuldbelagts av vårdpersonal och andra personer. För många har denna dubbla skuldbörda inneburit svåra psykiska påfrestningar. 54
7 Men kan man då säga att familjeförhållanden aldrig har betydelse vid psykisk ohälsa? Naturligtvis inte. Exempelvis finns en klar koppling mellan övergrepp inom hemmets väggar och personlighetsstörningar, depressioner och ångesttillstånd senare i livet. Fortfarande råder delade meningar om hur stor betydelse genetiska aspekter har vid utvecklandet av psykisk ohälsa. Studier av tvillingpar som vuxit upp i olika miljöer visar att det biologiska arvet snarare är en sårbarhet som under ogynnsamma omständigheter kan övergå i psykisk ohälsa än en sjukdom som nödvändigtvis bryter ut. En svår familjesituation är av allt att döma bara en av flera faktorer som avgör utgången. Graden av nedärvd sårbarhet varierar också stort mellan olika typer av psykisk ohälsa. Vid neuropsykiatriska diagnoser som ADHD och Aspergers syndrom kan denna vara så hög som sjuttio procent, medan den genetiska risken för bipolär sjukdom är cirka tjugo procent. Sannolikheten att en schizofren förälder får ett sjukt barn är cirka tio procent. Oavsett vad framtida forskning kommer fram till är och förblir det ett moraliskt tvivelaktigt tankefel att ställa föräldrar vid skampålen. Ingen rår för sina gener. Ingen vill sina barn illa. Och alla gör vi misstag som föräldrar. Myt: Depression är ett tecken på svaghet. Sanning: Depressioner har inget med karaktär och viljestyrka att göra. En vanlig men felaktig, uppfattning är att vi själva kan råda över om vi ska bli deprimerade eller inte. Från barnsben får vi veta hur fel det är att deppa ihop av en motgång. Vi ska vara starka, lösa problemen, och gå vidare i livet. I den kontexten blir psykisk ohälsa ett tecken på svaghet vilket kan få ödesdigra följder när depressionen slår till. När det inte fungerar att ta sig i kragen och kämpa på skäms den deprimerade över nederlaget och drar sig för att söka hjälp. Undersökningar visar att ett fåtal av alla med depression vänder sig till hälso- och sjukvården. Samtidigt är depression den överlägset vanligaste orsaken till självmord. Drygt femton procent av dem som har en depression tar sitt liv. Den siffran kan troligen reduceras väsentligt om fler får del av de goda behandlingsalternativ som finns. Depression i psykiatrisk bemärkelse är alltså inget som varken kan väljas eller väljas bort. Än mindre har det, lika lite som till exempel hjärtsjukdomar och diabetes, något med karaktär och viljestyrka att göra. Däremot kan vi genom arv, miljö och medicinska faktorer vara mer eller mindre sårbara för inre och yttre påfrestningar. 55
8 56 Alla upplever vi svackor i tillvaron. Ibland leder dessa till livskriser som vi är olika rustade för att ta oss igenom. Här är det oftast inte frågan om en depression i medicinsk mening, utan snarare om en naturlig reaktion på en svår händelse som en nära anhörigs död. Efter en tid, kanske med hjälp av samtalsstöd och antidepressiva preparat, återgår livet till det normala igen. Fenomenet kan även vara årstidsbundet. Känt är att människor i norr ofta får depressiva symtom under den mörka årstiden. När sedan ljuset återvänder försvinner besvären automatiskt. Men gränsen mellan vanlig nedstämdhet och sjuklig depression är inte glasklar. I sistnämnda fall handlar det i regel om ett mer djupgående och långdraget förlopp utan självklara yttre orsaker. Vanliga kännetecken är social isolering, sömnlöshet, apati, viktminskning, koncentrationssvårigheter, värdelöshets- och skuldkänslor och självmordstankar. I sin svåraste form innebär depressionen ett kompakt själsligt mörker där personen inte förmår utföra en mänsklig handling. Det finns olika uppfattningar om depressionens grundorsaker. Några söker förklaringen i existentiella eller psykosociala faktorer. Andra hävdar att det handlar om förändringar i hjärnans kemi och funktion. Flera studier har påvisat ett samband mellan depressioner och inflammationer och virussjukdomar. Oavsett förklaringsmodell och depressionsform finns numera effektiv hjälp att få. Såväl medicinering som olika terapier och elbehandling har gett goda resultat. Depression är en av de stora folksjukdomarna i västvärlden, som cirka fyrtio procent av kvinnorna och tjugofem procent av männen någon gång i sitt liv råkar ut för. I Sverige beräknas gruppen omfatta nästan en halv miljon människor. Tanken att alla dessa är en produkt av mänsklig svaghet faller på sin egen orimlighet
9 Myt: En psykiskt sjuk person styrs av röster. Sanning: Bara var tredje rösthörare har en psykiatrisk diagnos. Många upplever fenomenet att höra röster som något främmande och skrämmande. Ja, i ett samhällsperspektiv har det blivit själva symbolen för galenskap. Myten om att röster får personer med psykisk ohälsa att begå fasansfulla handlingar är utbredd. I själva verket är det scenariot mycket ovanligt. Icke desto mindre är få företeelser så skamfyllda och stigmatiserande som att höra röster. Den allmänna inställningen är att röster är hjärnspöken som bör fördrivas. Av rädsla för att hamna i en ännu sämre dager hos omgivningen tiger därför många om sin belägenhet. Med påföljd att de mår ännu sämre. Även i vårdsammanhang har röster ensidigt betraktats som symtom på psykiatriska tillstånd som schizofreni. Under senare år har forskare nyanserat bilden av rösthörning. Den holländske psykiatriprofessorn Marius Romme har funnit att bara var tredje rösthörare har en psykiatrisk diagnos. Övriga är normalt fungerande personer. Det kan vara så många som två-tre procent av befolkningen som hör röster för en tid eller permanent. För en del är rösterna en tillfällig bekantskap vid till exempel sorg eller separation. Andra upplever dem som goda vänner som ger råd och stöd i livets olika skeenden. Endast en tredjedel av rösthörarna säger sig, enligt Romme, plågas av onda budskap. Men även när rösterna är goda kan de få en förlamande effekt på vardagen. Orimligt mycket energi och tid går åt till att kommunicera med dem. Ändå är Romme tveksam till om företeelsen överhuvudtaget kan betraktas som ett symtom på psykisk ohälsa. Istället menar han att det är den enskildes sätt att hantera rösterna och de bakomliggande problemen som kan leda till sjukdom. När rösthörning utmynnar i våldsamma och destruktiva handlingar är det i regel inte rösterna i sig som tvingar fram gärningen utan andra komplikationer som paranoida vanföreställningar. Utifrån Rommes med fleras forskning vill det internationella nätverket Inter Voice skingra fördomar och öka kunskapen kring rösthörning. Detta inte minst bland rösthörarna själva. Som ett alternativ till att medicinera bort rösterna, vilket ofta misslyckas, vill man göra dem hanterbara. Grundinställningen är att de representerar underliggande trauman och händelser i personernas liv. Nätverkets svenska motsvarighet Rösträtt har startat ett stort antal självhjälpsgrupper över hela landet. Tillsammans formar deltagarna strategier för att ta kommandot över rösterna. För många försvinner de helt. Andra lär sig att leva i harmoni med dem, som en del av sin personlighet. 57
10 Kontaktuppgifter till stödorganisationer Anorexi/Bulimi-kontakt Riksförbundet Attention Intresseorganisation för personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar såsom ADHD, Aspergers syndrom och Tourettes syndrom. Autism & Aspergerförbundet Föreningen Balans Intresseförening för personer som upplevt depression, bipolär sjukdom eller utmattningsdepression ( utbrändhet ). Även anhörigstöd. FMN Riksförbundet Föräldraföreningen mot narkotika KRIS Kriminellas Revansch I Samhället RFHL Riksförbundet för hjälp åt narkotika- och läkemedelsberoende RSMH Riksförbundet för social och mental hälsa RUS Riksförbundet Ungdom för Social hälsa Föreningen SHEDO, Self Harm and Eating Disorders Organisation Schizofreniförbundet SPES Riksföreningen för SuicidPrevention och Efterlevandes Stöd Svenska OCD-förbundet Ananke Stödförening för personer med tvångssyndrom och deras anhöriga Sveriges fontänhus ÅSS, Svenska Ångestsyndromsällskapet 58 Nätverket NSPH, Nationell samverkan för Psykisk Hälsa
NSPH Nationell Samverkan för f Psykisk HälsaH www.nsph.se. NSPHiG Lokalt nätverkn www.nsphig.se
NSPH Nationell Samverkan för f Psykisk HälsaH www.nsph.se NSPHiG Lokalt nätverkn www.nsphig.se Medlemsorganisationer Riksförbundet Attention Riksförbundet för hjälp åt narkotika och läkemedelsberoende
Psykiatrisk tvångsvård. Information till dig som vårdas enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård.
Psykiatrisk tvångsvård Information till dig som vårdas enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård. VAD HÄNDER NU? Meningen med tvångsvård är att du ska må bättre så att du slipper vårdas med hjälp av tvång.
Föreningar för dig som har erfarenhet av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning.
På din sida Föreningar för dig som har erfarenhet av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning. Information och kontaktuppgifter för patienter, närstående och medarbetare. Plats för egna anteckningar
FRAMTIDENS PSYKAITRI ur ett patient-, brukar- och anhörigperspektiv
FRAMTIDENS PSYKAITRI ur ett patient-, brukar- och anhörigperspektiv NSPH ett dynamiskt nätverk NSPH är ett nätverk av 13 patient-, brukaroch anhörigorganisationer inom psykiatrin. Vi delar ett antal grundläggande
Föreningar för dig som har erfarenhet av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning.
På din sida Föreningar för dig som har erfarenhet av psykisk ohälsa eller psykisk funktionsnedsättning. Information och kontaktuppgifter för patienter, närstående och medarbetare. FÖRENINGAR FÖR DIG I
Vi hjälper er att prata om det som är svårt
Vi hjälper er att prata om det som är svårt Vad är Hjärnkoll? Trots att tre av fyra har erfarenhet av psykisk ohälsa så är det svårt att prata öppet om det. Många är rädda för att bli mobbade, diskriminerade,
Vem hjälper dem som hjälper?
Vem hjälper dem som hjälper? Denna rapport är ett led i NSPH:s arbete för att uppmärksamma och förbättra situationen för anhöriga i våra medlemsorganisationer. Med anhörig avser vi personer inom familjen,
En broschyr om Tvångssyndrom
En broschyr om Tvångssyndrom Riksförbundet för Social och Mental Hälsa Förekomst Tvångssyndrom är en form av psykiska besvär som över 2 % av befolkningen har. Man talar därför om det som en folksjukdom.
NSPH:s yttrande över departementspromemorian Hälsoväxling för aktivare rehabilitering och omställning på arbetsplatserna
2016-06-07 S2016/02521/SF s.registrator@regeringskansliet.se s.sf@regeringskansliet.se Socialdepartementet 103 33 Stockholm NSPH:s yttrande över departementspromemorian Hälsoväxling för aktivare rehabilitering
Riv 65-årsgränsen och rädda liv om äldre och psykisk ohälsa. Susanne Rolfner Suvanto Verksamhetsansvarig Omvårdnadsinstitutet
Riv 65-årsgränsen och rädda liv om äldre och psykisk ohälsa Susanne Rolfner Suvanto Verksamhetsansvarig Omvårdnadsinstitutet Riv 65-årsgränsen Varför ska vi prata om äldre och psykisk ohälsa? Hur definieras
NSPH Skånes vision. Med Brukarkunskap blir vården bättre
NSPH Skånes vision Med Brukarkunskap blir vården bättre Conny Allaskog Socionom Anhörig Ordförande SHEDO Representant i NSPH Skåne NSPH Skåne står för Nationell samverkan för Psykisk Hälsa i Skåne Paraplyorganisation
Bryt Ensamheten! Om vägen vidare vid psykisk ohälsa
Bryt Ensamheten! Om vägen vidare vid psykisk ohälsa Psykisk ohälsa - vanligare än man tror Det finns undersökningar som visar att 25 % av befolkningen vid något tillfälle i livet kommer att drabbas av
Per Anders Hultén. Överläkare Specialist i psykiatri och allmänmedicin
Per Anders Hultén Överläkare Specialist i psykiatri och allmänmedicin Samsjuklighet Psykisk sjukdom/störning samtidigt med missbruk/beroende Dubbeldiagnos Trippeldiagnos etc. Även samsjuklighet med en/flera
Hur påverkar psykisk ohälsa Blekinges befolkning? och den kroppsliga hälsan?
Hur påverkar psykisk ohälsa Blekinges befolkning? och den kroppsliga hälsan? Psykisk ohälsa och folkhälsomålen Påverkar Delaktighet i samhället Ekonomisk och social trygghet Trygga och goda uppväxtvillkor
Inledningsanförande av Bengt Westerberg på konferensen Hälsa för personer med utvecklingsstörning som åldras 2014-11-19
Inledningsanförande av Bengt Westerberg på konferensen Hälsa för personer med utvecklingsstörning som åldras 2014-11-19 För några decennier sedan var det få barn med svår utvecklingsstörning som nådde
När du eller någon i din närhet mår psykiskt dåligt
När du eller någon i din närhet mår psykiskt dåligt Behöver du någon att prata med? Letar du efter stöd och hjälp? Professionellt Anonymt Kostnadsfritt En svår livssituation kan vara svår att hantera på
Möt andra. som är i samma situation som du. Vårdguiden.se 08-320 100
Möt andra som är i samma situation som du Vårdguiden.se 08-320 100 Vi finns här för dig Du är inte ensam. Vi är många som någon gång i livet hamnar i en situation där vi behöver vård eller behandling för
Lever du nära någon med psykisk ohälsa?
Lever du nära någon med psykisk ohälsa? Du behöver inte vara ensam om ansvaret. Kontakta oss på Anhörigcentrum. Vi har stöd att erbjuda och kan lotsa dig vidare om så behövs. Människor är lojala och ställer
Remissvar på betänkandet SOU 2014:49 Våld i nära relationer - en folkhälsofråga förslag för ett effektivare arbete
Stockholm 2014-09-26 Till Samordnaren mot våld i nära relationer Justitiedepartementet 103 33 Stockholm Remissvar på betänkandet SOU 2014:49 Våld i nära relationer - en folkhälsofråga förslag för ett effektivare
Stigma vid schizofreni och andra psykossjukdomar
Stigma vid schizofreni och andra psykossjukdomar SOPHIAHEMMETS HÖGSKOLA, STOCKHOLM 14 OKTOBER 2015 Stigma Att vara annorlunda Kroppsligt funktionsnedsättning Missbruk Att tillhöra en annan grupp är majoriteten
Vården har mycket att lära av anhöriga till personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar
Vården har mycket att lära av anhöriga till personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar sabet ix/eli Scanp Foto: n Omsé 1 Vården har mycket att lära av anhöriga till personer med neuropsykiatriska
Möt andra. som är i samma situation som du. Vårdguiden.se 08-320 100
Möt andra som är i samma situation som du Vårdguiden.se 08-320 100 Vi finns här för dig Du är inte ensam. Vi är många som någon gång i livet hamnar i en situation där vi behöver vård eller behandling för
Briljanta förslag och bortglömda problem
Nationell samverkan för psykisk hälsa, NSPH Nätverket för brukar-, anhörig- och patientorganisationer inom psykiatriområdet inbjuder till ett öppet möte om förslagen från Nationell psykiatrisamordning
När din mamma eller pappa är psykiskt sjuk
Vad du kan behöva veta När din mamma eller pappa är psykiskt sjuk Den här skriften berättar kort om psykisk sjukdom och om hur det kan visa sig. Du får också veta hur du själv kan få stöd när mamma eller
Våga fråga- kunskap & mod räddar liv
Våga fråga- kunskap & mod räddar liv Självmord, suicid eller psykologiska olycksfall Statistik 1500 personer dör varje år till följd av självmord i Sverige. 4 människor tar sitt liv varje dag i Sverige.
Barn o ungas psykiska ohälsa. Hur kan familjerna få stöd?
Barn o ungas psykiska ohälsa Hur kan familjerna få stöd? Ylva Benderix leg psykoterapeut, dr i vårdvetenskap 1 Psykisk ohälsa bland unga undersöktes under 2013 av Socialstyrelsen. Barn och unga`s hälsa,
Vårdens ansvar i ett mångkulturellt samhälle. Maria Sundvall, psykiater, Transkulturellt Centrum Luleå,150922
Vårdens ansvar i ett mångkulturellt samhälle Maria Sundvall, psykiater, Transkulturellt Centrum Luleå,150922 Ökad tillströmning av människor på flykt genom Europa. Toppmötena avlöser varandra. Civilsamhället
Unga droganvändares psykiska ohälsa vad vet vi och hur kan vi minska utsattheten?
Unga droganvändares psykiska ohälsa vad vet vi och hur kan vi minska utsattheten? Psykiatrins dag, Katrineholm 2018 Torkel Richert, Lektor Malmö universitet Torkel.richert@mau.se En pågående studie Syfte:
Information. till dig som behandlas med Risperdal eller långtidsverkande Risperdal Consta.
Information till dig som behandlas med Risperdal eller långtidsverkande Risperdal Consta www.schizofreni.se Innehåll Ett viktigt steg för att komma i själslig balans...4 Du är inte ensam...5 Psykisk sjukdom
Familjer med barn och unga med psykisk ohälsa
Familjer med barn och unga med psykisk ohälsa En kunskapsöversikt om anhörigas erfarenheter samt insatser i form av: information, stöd och behandling/terapi relevanta ur ett anhörigperspektiv Ylva Benderix
Att vägleda kring psykisk hälsa med hjälp av 1177 Vårdguiden, UMO/YOUMO, Hjälplinjen och Rådgivningsstödet webb
Att vägleda kring psykisk hälsa med hjälp av 1177 Vårdguiden, UMO/YOUMO, Hjälplinjen och Rådgivningsstödet webb Emma Holmér, 1177 Vårdguiden, emma.holmer@inera.se Emma Frid, Rådgivningsstödet webb, emma.frid@inera.se
Arbetsliv. Er partner: Anneli Jäderholm. (C)Fotograf Agneta Viklund
Arbetsliv Er partner: Anneli Jäderholm (C)Fotograf Agneta Viklund År 2006 Attitydambassadör Anneli Jäderholm Kampanjen drivs av Handisam i samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa NSPH. Samverkanspartners:
I ett sammanhang. Psykiskt funktionshinder Allvarlig psykiska sjukdom. Psykisk ohälsa. Psykisk hälsa
I ett sammanhang Psykiskt funktionshinder Allvarlig psykiska sjukdom Psykisk hälsa Psykisk ohälsa 1 Ingen hälsa utan psykiska hälsa (World Federation on Mental Health) För den enskilde är psykisk hälsa
Schizofreniförbundet
Schizofreniförbundet Ögon av Mats Konradsson Under de senaste veckorna hade hon känt sig konstig. Hon hade svårt att sova och kände sig orolig utan att veta varför. Men en natt hände det någonting. Utan
Unga droganvändare en tydlig riskgrupp för psykiskohälsa
Unga droganvändare en tydlig riskgrupp för psykiskohälsa Psykisk O-hälsa Samhällets barn & unga Stockholm, 31 januari 2019 Torkel Richert, Docent, Malmö universitet Torkel.richert@mau.se En pågående studie
Juni 2013. April maj 2013. Medborgarpanel 5. Framtidens sjukvård vid psykisk ohälsa
Juni 2013 April maj 2013 Medborgarpanel 5 Framtidens sjukvård vid psykisk ohälsa Inledning Landstinget Kronoberg startade hösten 2011 en medborgarpanel. I panelen kan alla som är 15 år eller äldre delta,
När din mamma eller pappa är psykiskt sjuk
Folderserie TA BARN PÅ ALLVAR Vad du kan behöva veta När din mamma eller pappa är psykiskt sjuk Svenska Föreningen för Psykisk Hälsa in mamma eller pappa är psykisksjh07.indd 1 2007-09-10 16:44:51 MAMMA
Depression och ångestsyndrom. vad du kan göra och vad vården bör göra. Rekommendationer ur nationella riktlinjer
Depression och ångestsyndrom vad du kan göra och vad vården bör göra Rekommendationer ur nationella riktlinjer ISBN 978-91-86585-34-1 Artikelnr 2010-6-17 Redaktör Charlotta Munter Text Ida Persson Foton
Personliga möten som förändrar attityder och beteenden. - En jämförande rapport om allmänhetens syn på personer med psykisk ohälsa
Personliga möten som förändrar attityder och beteenden - En jämförande rapport om allmänhetens syn på personer med psykisk ohälsa Innehållsförteckning Innehållsförteckning... 2 Inledning... 3 Sammanfattning...
En tillgänglig och jämlik vård för människor med psykisk ohälsa
Kommittémotion Motion till riksdagen 2017/18:3594 av Karin Rågsjö m.fl. (V) En tillgänglig och jämlik vård för människor med psykisk ohälsa 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. Riksdagen ställer sig bakom
Mellan äldreomsorg och psykiatri. - Om äldres psykiska ohälsa
Mellan äldreomsorg och - Om äldres psykiska ohälsa I Sverige finns idag nästan 1, 7 miljoner människor, kvinnor och män, som fyllt 65 år. Vi är människor hela livet - på gott och ont Ett område som under
Studiehandledning till Psykiatri av Inger Andersson Höglund, Britt Hedman Ahlström Bonnier Utbildning.
Studiehandledning till Psykiatri av Inger Andersson Höglund, Britt Hedman Ahlström Bonnier Utbildning. Studieenheter utgår från målen för kursen. Studiehandledningen hjälper den studerande att nå målen
Psykoser etiologi, diagnostik och behandling ur läkarperspektiv
Michael Andresen överläkare, spec-läkare allmänpsykiatri övergripande studierektor psykiatri michael.andresen@orebroll.se Begreppet psykos används ofta felaktigt som synonym för schizofreni två stora grupper:
Informationsguide 2014
Vellinge kommun POST 235 81 Vellinge BESÖK Norrevångsgatan 3 TELEFON 040-42 50 00 Informationsguide 2014 För hjälp och stöd vid psykisk ohälsa. Guiden uppdateras en gång per år och fi nns även på kommunens
Denna broschyr är till för Dig som är psykiskt långtidssjuk eller psykiskt funktionshindrad och Dina närstående. PERSTORP
Psykiatriguiden Denna broschyr är till för Dig som är psykiskt långtidssjuk eller psykiskt funktionshindrad och Dina närstående. PERSTORP 2 Innehållsförteckning Bruksanvisning... 4 Akutpsykiatri... 4 Primävård...
Samverkansstruktur för IVO och patientnämnderna
2016-04-06 registrator@ivo.se Diarienummer 7.1-24006/2015 NSPH:s yttrande över remiss avseende Uppdrag att skapa en långsiktig samverkansstruktur för analys och återkoppling av klagomål till berörda aktörer
Apotekets råd om. Nedstämdhet och oro
Apotekets råd om Nedstämdhet och oro Vi drabbas alla någon gång av nedstämdhet och oro. Nedstämdhet är en normal reaktion på tillfälliga på - frestningar, övergångsfaser i livet och svåra livssituationer.
Alla dessa. b o k. s t ä. v e r SLSO. om neuropsykiatriska problem och deras bemötande inom Psykiatrin Södra
SLSO PP ss yy kk ii aa tt rr ii nn SS öö dd rr aa SLSO P ss yy kk ii aa tt rr ii n n S öö dd rr aa Alla dessa b o k s t ä v e r om neuropsykiatriska problem och deras bemötande inom Psykiatrin Södra I
Allmänt: Sammanfatta kort den bakgrundsinformation som insamlats vid bedömning av patienten inför behandling. Var koncis i beskrivningen!
Fall: bakgrund, konceptualisering, behandlingsplan och utvärdering Utvecklad på Beck Institute for Cognitive Therapy and Research. www.beckinstitute.org Svensk översättning Skön&Zuber&Nowak I. Bakgrund
Inledning. Stockholm den 29 mars Till Avdelningen för kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården
Stockholm den 29 mars 2018 Till Avdelningen för kunskapsstyrning för hälso- och sjukvården Attentions remissvar över remissversionen Behandling av spelmissbruk och spelberoende. Kunskapsstöd med nationella
Mellan äldreomsorg och psykiatri. - Om äldres psykiska ohälsa
Mellan äldreomsorg och - Om äldres psykiska ohälsa I Sverige finns idag nästan 1, 7 miljoner människor, kvinnor och män, som fyllt 65 år. Psykisk ohälsa framförallt depression, ångest - är att betraktas
ADHD VAD OCH VARFÖR? EN FÖRELÄSNING AV OCH MED NICKLAS LARSSON 1
ADHD VAD OCH VARFÖR? EN FÖRELÄSNING AV OCH MED NICKLAS LARSSON 1 INNEHÅLL ADHD VAD OCH VARFÖR? JAG HAR ADHD VAD ÄR ADHD? SYMTOMEN IMPULSKONTROLLEN MISSFÖRSTÅDD OCH MISSLYCKAD RÄTT MILJÖ OCH STRATEGIER
Att ställa frågor om våld
Att ställa frågor om våld Personal inom hälso- och sjukvården har en nyckelroll när det gäller att upptäcka våldsutsatthet. Många, framför allt, kvinnor söker vård för akuta skador eller kroniska besvär
PSYKISK OHÄLSA HOS ÄLDRE
SLSO P s y k i a t r i n S ö d r a PSYKISK OHÄLSA HOS ÄLDRE om psykiska problem hos äldre och dess bemötande inom Psykiatrin Södra layout/illustration: So I fo soifo@home.se Produktion: R L P 08-722 01
Bipolär sjukdom. Läs- och länktips. Böcker. Sjukhusbiblioteket/PIL
Läs- och länktips Bipolär sjukdom Böcker Addis, Michael Ta makten över depressionen steg för steg : förändra dina vanor - förbättra ditt liv (2007) Om metoden beteendeaktivering som behandling av depression.
Stadgar för Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa
Stadgar för Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa Antagna på nätverksmöte den 22 september 2016/Reviderad vid Årsmöte 18 april 2018 1 NSPH - namn och ändamål Riksförbundets namn är Nationell Samverkan
Mellan äldreomsorg och psykiatri. - Om äldres psykiska ohälsa
Mellan äldreomsorg och - Om äldres psykiska ohälsa I Sverige finns idag nästan 1, 7 miljoner människor, kvinnor och män, som fyllt 65 år. Psykisk ohälsa framförallt depression, ångest - är att betraktas
Till Moderaterna Folkpartiet Centerpartiet Kristdemokraterna Socialdemokraterna Miljöpartiet Vänsterpartiet Sverigedemokraterna
Till Moderaterna Folkpartiet Centerpartiet Kristdemokraterna Socialdemokraterna Miljöpartiet Vänsterpartiet Sverigedemokraterna Inledning av Schizofreniförbundets elektroniska valstuga 2014. Lite information
Handledning: Nu blev det KNAS
Förord Många ungdomar befinner sig idag i en värld där dem kämpar för att passa in, viljan och pressen att vara som alla andra är stor. I en grupp vill man känna sig inkluderad och inte känna skuld eller
Psykisk ohälsa attityder, kunskap och beteende
Psykisk ohälsa attityder, kunskap och beteende Befolkningsundersökning 2009 och 2010 Uppsala län Bakgrund Regeringen har gett i uppdrag till Handisam att i samarbete med Nationell samverkan för psykisk
uidenpsykiatriguidenp
sykiatriguidenpsykiatri uidenpsykiatriguidenp ykiatriguidenpsykiatrig idenpsykiatriguidenpsy iatriguidenpsykiatrigui enpsykiatriguidenpsyki Psykiatriguiden Denna broschyr är till för dig som är psykiskt
Personer med dubbeldiagnoser dvs. missbruk/beroende av droger och en samtidig psykisk ohälsa är en relativt stor grupp med ett stort lidande.
Dubbeldiagnoser: missbruk/beroende av droger och en samtidig psykisk ohälsa/sjukdom Definitioner Personer med dubbeldiagnoser dvs. missbruk/beroende av droger och en samtidig psykisk ohälsa är en relativt
Jämställd och jämlik vård och behandling
Jämställd och jämlik vård och behandling Hälsan är inte jämställd Fler kvinnor besöker sjukvården Fler kvinnor är sjukskrivna Kvinnor lever längre Fler män söker för sent för sjukdomar som kan förebyggas
Psykisk ohälsa under graviditet
Godkänt den: 2017-12-03 Ansvarig: Masoumeh Rezapour Isfahani Gäller för: Kvinnosjukvård; Mödrahälsovårdsenheten; Region Uppsala Bakgrund Psykisk ohälsa är vanligt, lika vanlig hos gravida kvinnor som hos
Informationsguide 2015 För hjälp och stöd vid psykisk ohälsa.
Vellinge kommun POST 235 81 Vellinge BESÖK Norrevångsgatan 3 TELEFON 040-42 50 00 Informationsguide 2015 För hjälp och stöd vid psykisk ohälsa. Guiden uppdateras en gång per år och fi nns även på kommunens
Har hälsan blivit bättre? En analys av hälsoläget och dess utveckling i Östergötland
Har hälsan blivit bättre? En analys av hälsoläget och dess utveckling i Östergötland Verksamhetsutveckling vård och hälsa, 2019 Rapporten - mål och innehåll Detta är den första folkhälsorapporten sedan
Boka en ambassadör från (H)järnkoll
Boka en ambassadör från (H)järnkoll Ambassadörerna har egna erfarenheter av psykisk ohälsa och berättar gärna om hur det är. Boka din egen ambassadör och slå hål på fördomar och öka dina kunskaper. Du
Vetenskapens värld, SVT2, , program om personer med schizofreni; fråga om saklighet och mediets genomslagskraft
1/5 BESLUT 2018-11-12 Dnr: 18/01653 SAKEN Vetenskapens värld, SVT2, 2018-04-09, program om personer med schizofreni; fråga om saklighet och mediets genomslagskraft BESLUT Programmet frias. Det strider
Nationella riktlinjer. Depression och ångestsjukdom Versionen för förtroendevalda
Nationella riktlinjer Depression och ångestsjukdom Versionen för förtroendevalda Hälso- och sjukvårdspolitikerns uppgift Identifiera behov Finansiera Prioritera mellan grupper/områden Fördela resurser
Rätten att ställa diagnos inom hälsooch sjukvården är inte reglerad i någon lag. I allmänhet är det dock läkare som gör det. Många av psykiatrins
Om diagnoser Rätten att ställa diagnos inom hälsooch sjukvården är inte reglerad i någon lag. I allmänhet är det dock läkare som gör det. Många av psykiatrins patienter har först kommit till primärvården.
Behöver du någon att prata med?
Behöver du någon att prata med? Vart kan jag vända mig? Du som lider av psykisk ohälsa är välkommen till oss på Privatläkarna för att boka tid hos psykolog. Vår mottagning är ackrediterad av Region Skåne
SAMSJUKLIGHET. Vad menas med samsjuklighet? Samsjuklighet innebär af en person har två eller flera sjukdomslllstånd/ funklonsnedsäfningar samldigt.
SAMSJUKLIGHET Vad menas med samsjuklighet? 1 Samsjuklighet innebär af en person har två eller flera sjukdomslllstånd/ funklonsnedsäfningar samldigt. 2 1 Några exempel på samsjuklighet: Psykisk ohälsa och
se hela människan Nina vill att vården ska SJÄLEN
SJÄLEN Nina vill att vården ska se hela människan Psoriasis och psoriasisartrit påverkar livet på många olika sätt. Idag är vården ganska bra på att behandla de symtom som rör kroppen, medan den ofta står
NSPH:s yttrande över promemorian Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete, Ds 2017:9
2017-05-17 S2017/01743/SF s.registrator@regeringskansliet.se s.fs@regeringskansliet.se Socialdepartementet 103 33 Stockholm NSPH:s yttrande över promemorian Förstärkt rehabilitering för återgång i arbete,
Det var bättre att viga sig åt Oden, att dö för egen hand, än att dö i sotsäng
Äldre tiders synsätt påverkar oss Det var bättre att viga sig åt Oden, att dö för egen hand, än att dö i sotsäng Sverige kristnas - Livet var okränkbart och att döda sig själv var lika illa som att döda
Diabetes- och endokrinologimottagningen. Medicinkliniken. Välkommen till kurator
Diabetes- och endokrinologimottagningen Medicinkliniken Välkommen till kurator Välkommen till kurator vid diabetes- och endokrinologimottagningen Kuratorns roll Kronisk sjukdom innebär förändringar i livet
Nationella riktlinjer Ångestsjukdomar
Nationella riktlinjer Ångestsjukdomar Syftet med riktlinjerna är att både stimulera användandet av vetenskapligt utvärderade och effektiva åtgärder inom detta område och vara ett underlag för prioriteringar
IMR-programmet. sjukdomshantering och återhämtning. 1 projektet Bättre psykosvård
IMR-programmet sjukdomshantering och återhämtning 1 projektet Bättre psykosvård 2 Vad är IMR-programmet? IMR-programmet är ett utbildningsprogram för den som har en psykisk sjukdom. Genom att lära sig
Attitydkampanjen (H)järnkoll 2010-2014
Attitydkampanjen (H)järnkoll 2010-2014 NSPH www.nsph.se Handisam www.hjärnkoll.se Sonny Wåhlstedt Samordnare VG Hjärnkoll en bakgrund Ångesttillstånd och den vanligaste orsaken till psykisk ohälsa i åldrarna
MÖTE MED TONÅRINGAR som har mist en förälder
MÖTE MED TONÅRINGAR som har mist en förälder Ulrica Melcher Familjeterapeut leg psykoterapeut & leg sjuksköterska FÖRE 21 ÅRS ÅLDER HAR VART 15:E BARN UPPLEVT ATT EN FÖRÄLDER FÅTT CANCER Varje år får 50
Kronisk suicidalitet. Suicidalitet 2009-12-08. Självmordstankar och självmordsförsök
Kronisk suicidalitet Suicidalitet Maria Wiwe& Peder Björling MBT-teamet Huddinge Att definiera sig själv på något sätt utanför den levande världen = stark identitetskänsla. Stark inre smärta. Inget kortvarigt
Om Barn och Ungdom (0-24 år)
Om Barn och Ungdom (0-24 år) Familjesituation Barns hälsa Självupplevd hälsa Hälsovanor 2007-02-07 Framtidens hälso- och sjukvård BILD 1 Barnens familjesituation år 2001 i Norrbotten 1,83 barn (0-21 år)
Lång väg tillbaka till arbete vid sjukskrivning
Psykiatriska diagnoser Korta analyser 2017:1 Försäkringskassan Avdelningen för analys och prognos Lång väg tillbaka till arbete vid sjukskrivning Korta analyser är en rapportserie från Försäkringskassan
Klinisk medicin: Psykisk ohälsa och sjukdom 3,5 hp. Tentamenskod: (kod och kurs ska också skrivas längst upp på varje sida)
Klinisk medicin: Psykisk ohälsa och sjukdom 3,5 hp Provmoment: TENTAMEN Ladokkod: 61SÄ01 Tentamen ges för: Gsjuk15Vb Tentamenskod: (kod och kurs ska också skrivas längst upp på varje sida) Tentamensdatum:
Ordlista. Beslut att skjuta upp ett ärende, oftast till nästa möte.
Ordlista 58 Adjungering En eller flera utomstående personer kan vara närvarande vid exempelvis ett styrelsemöte. De har då ofta yttrande- och förslagsrätt men inte rösträtt. Adjungeringen kan gälla ett
Vi är rädda för att vi ska förvärra, att vi ska trigga den som inte mår bra till att i värsta fall suicidera
Vi är rädda för att vi inte vet vad vi ska säga Vi är rädda för svaret och hur vi ska reagera Vi är många gånger rädda för att säga fel saker Vi är rädda för att vi ska förvärra, att vi ska trigga den
Kvinnors erfarenhet av våld. Karin Örmon
Kvinnors erfarenhet av våld Karin Örmon 20160417 Definition mäns våld mot kvinnor (FN) alla former av könsrelaterat våld som resulterar i fysisk, sexuell eller psykisk skada alternativt lidande för kvinnor,
Antagen av Samverkansnämnden 2013-12-06
Politisk viljeinriktning för Vård och insatser vid depression, ångest och schizofreni i Uppsala-Örebroregionen baserade på Socialstyrelsens Nationella utvärdering 2013 Antagen av Samverkansnämnden 2013-12-06
Onödig ohälsa. Hälsoläget bland personer med funktionsnedsättning. Sörmland 2010. Magnus Wimmercranz www.fhi.se\funktionsnedsattning
Onödig ohälsa Hälsoläget bland personer med funktionsnedsättning Sörmland 2010 Magnus Wimmercranz www.fhi.se\funktionsnedsattning Resultat Att så många har en funktionsnedsättning Att så många av dessa
Klinisk medicin: Psykisk ohälsa och sjukdom 4,5 hp. Tentamenskod: Provmoment: TEN1 Ladokkod: 61SÄ01 Tentamen ges för: Gsjuk13v samt tidigare
Klinisk medicin: Psykisk ohälsa och sjukdom 4,5 hp Provmoment: TEN1 Ladokkod: 61SÄ01 Tentamen ges för: Gsjuk13v samt tidigare Tentamenskod: (kod och kurs ska också skrivas längst upp på varje sida) Tentamensdatum:
det psykologiska perspektivet
För den som lider av psykisk ohälsa finns en rad behandlingsmetoder, främst olika former av samtalsoch läkemedelsbehandling. Ofta används en kombination. Grundläggande är att man har med sig både det medicinska,
Ensamkommande ungdomars psykiska (o)hälsa och speciella familjesituation
Uppsala 2013 okt Ensamkommande ungdomars psykiska (o)hälsa och speciella familjesituation Problematik Migrationsstress - Trauma Förståelse Förhållningssätt Behandlingsbehov Familjeåterförening med komplikationer
Kan man bli sjuk av ord?
Kan man bli sjuk av ord? En studie om psykisk barnmisshandel och emotionell omsorgssvikt i BRIS barnkontakter år 2007 Definition: Psykisk misshandel: Olika former av systematisk destruktiv kommunikation
Till dig som bryr dig
Till dig som bryr dig i Uppdrag från regeringen Regeringen har tagit initiativ till en rikstäckande satsning för att öka kunskapen om och förändra attityder till psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning.
Ansvarsfördelning och konsultationer mellan primärvård och specialistpsykiatri. Ulf Svensson, chefläkaravdelningen
Ansvarsfördelning och konsultationer mellan primärvård och specialistpsykiatri. Förtydliga vårdnivåer Syfte Underlag för konsultationsarbetet mellan primärvård och vuxenpsykiatri. Effektivare remissflöden
Utbildning för psykologer i psykofarmakologi
Utbildning för psykologer i psykofarmakologi Bakgrund Collskog Konferenser AB har under flera år arrangerat konferenser och fortbildningskurser för bl. a. psykologer. 2011 gavs en kurs i psykofarmakologi
Innehåll. Ett viktigt steg för att komma i själslig balans...4. Du är inte ensam...5. Psykisk sjukdom är inte någons fel!...5
Patientinformation Innehåll Ett viktigt steg för att komma i själslig balans...4 Du är inte ensam...5 Psykisk sjukdom är inte någons fel!...5 Hur yttrar sig en psykos?...6 Schizofreni och psykotisk sjukdom
Ätstörningar. Att vilja bli nöjd
Ätstörningar Ätstörningar innebär att ens förhållande till mat och ätande har blivit ett problem. Man tänker mycket på vad och när man ska äta, eller på vad man inte ska äta. Om man får ätstörningar brukar
Definition. Definition. Ansvarsområden Sjukvården Medicinsk behandling (HSL 3 ) 2013-02-18
Definition Beroende/missbruk och samtidig diagnos av psykisk sjukdom eller personlighetsstörning Socialstyrelsen: Nationella riktlinjer 2006 Definition Beroende/missbruk och oberoende psykisk sjukdom enligt
Lär mig gasa och bromsa JAG vill för mycket!
Special Edition: En välfungerande och inkluderande arbetsmarknad 2015 Lär mig gasa och bromsa JAG vill för mycket! Vem vill stå utanför, brännmärkt stigmatiserad? www.annelijaderholm.se Från frihetsberövad