Best-practice och trender vid lagerstyrning i svenska företag 1
|
|
- Emilia Ulla-Britt Åberg
- för 7 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Best-practice och trender vid lagerstyrning i svenska företag 1 Logistik och Transport, Chalmers Tek- Patrik Jonsson Stig-Arne Mattsson niska Högskola Enkelt uttryckt handlar lagerstyrning om att fastställa kvantiteter och leveranstidpunkter för lagerpåfyllnadsorder så effektivt som möjligt med avseende på kapitalbindning, leveransförmåga och resursutnyttjande i administration, produktion såväl som för transporter och materialhantering. Som stöd för att åstadkomma detta finns det ett antal olika lagerstyrningsmetoder och metoder för att bestämma styrparametrar som exempelvis orderkvantiteter och säkerhetslager publicerade i litteraturen och tillämpade i industrin. För att studera vilka metoder som används i svensk industri, hur de används, hur man upplever att de fungerar samt vad det är för faktorer som försvårar deras användning genomfördes under våren 2013 en enkätstudie vid Chalmers tekniska högskola i samarbete med Logistikföreningen Plan. Studien omfattade närmre 300 tillverkande och distribuerande företag. Motsvarande studier har genomförts vid tre olika tillfällen sedan 1993, vilket gjorde det möjligt att också studera förekommande trender. Denna artikel bygger på en längre rapport som finns tillgänglig via Chalmers tekniska högskola ( Användning av lagerstyrningsmetoder Enkäten omfattade fem vanligt förekommande alternativa lagerstyrningsmetoder. Andelen företag i procent som använde någon av dessa visas i tabell 1. Som framgår av tabellen är beställningspunktssystem och materialbehovsplanering de helt dominerande lagerstyrningsmetoderna både i tillverkande och distribuerande företag. Materialbehovsplanering används av naturliga skäl i större omfattning i tillverkande företag medan beställningspunktssystem och periodbeställningssystem används i större utsträckning i distribuerande företag. I huvudsak är andelen företag som använder beställningspunktssystem och materialbehovsplanering oförändrade jämfört med studierna 1993, 1999 och I genomsnitt använde varje företag 2,2 metoder parallellt. Endast en tredjedel av företagen har valt metod baserat på en medveten och systematisk analys. Tabell 1 Andel företag i procent som använder olika lagerstyrningsmetoder Tillverkande företag Distribuerande företag Beställningspunktssystem Periodbeställningssystem 9 16 Täcktidsplanering Materialbehovsplanering Kanban 31 8 Studien visade att det är viktigt att få lagerstyrningsmetoderna att fungera väl för att uppnå hög lageromsättningshastighet och lagertillgänglighet i sina lager. Av de fem studerade metoderna upplev- 1 Artikeln är publicerad i Transportnytt, nr 10,
2 des kanban och materialbehovsplanering generellt sätt fungera bäst medan man var mindre nöjd med periodbeställningssystem. Företagen var generellt sätt inte väldigt nöjda med någon lagerstyrningsmetod. Samtliga metoder kan dock fungera väl, och det fanns företag som var väldigt nöjda med varje enskild metod. Studien visade att hur nöjd ett företag är med en enskild metod beror på hur man valt metoden, hur metoden används och vilka försvårande lagerstyrningsförhållanden man verkar inom. Studien visade att de företag som hade gjort en systematisk analys och utvärdering vid val av metod var mer nöjda än de som inte hade gjort det. Metodernas användningssätt och lagerstyrningsförhållanden redovisas nedan. Företag kontrollerar behov av att fylla på lager och planera in nya lagerpåfyllnadsorder olika ofta. 33 % av de tillfrågade företagen kontrollerar och planerar en gång per vecka eller mer sällan, medan 63 procent gör det dagligen. Resterande 4 procent gör det i anslutning till varje lageruttag. Små företag och distribuerande företag planerar mindre frekvent jämfört med stora företag respektive tillverkande företag. Om man jämför med resultaten från de tidigare genomförda studierna kan man notera en avsevärd förändring mot frekventare planering. Andelen användare av beställningspunktssystem som planerade dagligen var 21 %, 41 %, 53 % och 60 % under åren 1993, 1999, 2005 respektive Motsvarande andelar för materialbehovsplanering var 39 %, 61 %, 69 % och 72 %. Under åren från 1993 till 2013 har det uppenbarligen skett en övergång från veckovis till daglig planering i svensk industri. Utvecklingen på IT-området har i stor utsträckning möjliggjort denna utveckling. Behovet av att manuellt granska och modifiera de orderförslag som genereras av en lagerstyrningsmetod är ett uttryck för metodens kvalitet. Det är emellertid också ett uttryck för hur väl man underhåller de parametrar och den grunddatainformation som metodens beräkningar bygger på. För samtliga företag visar resultaten från enkäten att nästan 60 % näst intill inte alls behöver modifiera erhållna orderförslag vilket indikerar att det finns en potential att i större utsträckning automatisera planering och utläggning av nya inköpsorder. De företag som nästan inte alls modifierade orderförslagen var också generellt mer nöjda med använda lagerstyrningsmetoder. Av studien kan man också utläsa att små företag och distribuerande företag modifierar erhållna orderförslag i något större omfattning än stora respektive tillverkande företag. I huvudsak är det lika vanligt att modifiera orderförslagen med avseende orderkvantitet som med avseende på leveranstidpunkt. Bestämning och underhåll av styrparametrar Varje lagerstyrningsmetod är endast definierad med avseende på de planeringsprinciper som den bygger på, exempelvis sättet att initiera nya order. Inom ramen för dessa principer finns det ett stort antal frihetsgrader. Hur en lagerstyrningsmetod beter sig beror därför också i stor utsträckning på hur olika styrparametrar bestäms. De styrparametrar det varit fråga om för de fyra första lagerstyrningsmetoderna i denna studie är orderkvantiteter, säkerhetslager och prognoser. Endast cirka en tredjedel av företagen bestämmer lämpliga orderkvantiteter genom kostnadsoptimering, dvs. som så kallade ekonomiska orderkvantiteter. Resterande användare förlitar sig på allmänna värderingar och uppskattningar. 23 % av företagen använder sig av manuellt uppskattade kvantiteter och 27 % sätter orderkvantiteterna lika med ett uppskattat antal dagars medelefterfrågan. Ekonomisk orderkvantitet är den enda av de tre metoderna som brukar betraktas som teoretiskt korrekt. Några nämnvärda skillnader i sättet att bestämma orderkvantiteter föreligger inte mellan tillverkan- 2
3 de och distribuerande företag. Andelen företag som använder ekonomiska orderkvantiteter har varit i stort sett oförändrad under de 20 år som dessa enkätundersökningar pågått. För att gardera sig mot variationer i efterfrågan, prognosfel och osäkra ledtider används säkerhetslager. En mängd alternativa sätt att dimensionera sådana säkerhetslager finns beskrivna i litteraturen och ett antal av dessa används i industrin. Endast strax över 20 % av företagen beräknar sina säkerhetslager baserat på en önskad leveransförmåga i form av servicenivå medan 29 % använder sig av manuellt uppskattade kvantiteter och 42 % av ett uppskattat antal dagars medelefterfrågan. Att utgå från en önskad servicenivå är den enda av dessa metoder som brukar betraktas som teoretiskt korrekt. Andelen användare som beräknar säkerhetslager baserat på önskade servicenivåer har minskat från 40 % 2005 till 27 % 2013 för beställningspunktssystem och från 39 % till 18 % för täcktidsplanering. I stället har användningen av metoder som bygger på mer eller mindre kvalificerade uppskattningar och erfarenhet ökat i motsvarande grad. De företag som använder sig av mer kvalificerade och teoretiskt korrekta metoder var mer nöjda med vad deras lagerstyrningsmetoder presterade. Att åstadkomma rimligt korrekta uppskattningar av framtida efterfrågan är en förutsättning för att med acceptabel precision kunna bestämma beställningspunkter, återfyllnadsnivåer, täcktider och bruttobehov vid materialbehovsplanering. 23 % av företagen uppskattar framtida efterfrågan med hjälp av erfarenhetsbedömningar medan 47 % använder någon form av prognostiseringsmetod och 30 % materialbehovsberäkning från produktionsplaner på produktnivå. Av naturliga skäl är uppskattning av framtida efterfrågan med hjälp av behovsberäkning klart vanligast i tillverkande företag jämfört med distribuerande företag. Praktiskt taget inga förändringar i tillvägagångssätt har förkommit under de 20 år som enkätstudierna utförts. De förhållanden som företag arbetar under förändras mer eller mindre ständigt. För att använda metoder skall kunna fås att fungera på ett effektivt sätt är det nödvändigt att de styrparametrar som används uppdateras med jämna mellanrum. I vilken utsträckning detta sker med avseende på ordkvantiteter, säkerhetslager och ledtider har också ingår i studien. Cirka 41 % av företagen uppdaterar orderkvantiteter och säkerhetslager endast en gång per år eller mer sällan. Andelen företag som reviderar sina parametrar så sällan har minskat jämfört med 1999-års studie. Exempelvis var andelen företag som uppdaterade sina säkerhetslager i beställningspunktssystem en gång per år eller mer sällan 61 % 1999, 55 % 2005 respektive 47 % Med avseende på ledtider är andelen företag som uppdaterar en gång per år eller mer sällan ännu högre, 60 %. De företag som uppdaterade sina parametrar ofta var mer nöjda med vad lagerstyrningsmetoderna presterade än de som uppdaterade mera sällan. Användningssätt för kanban Användningen av kanbanmetoder skiljer sig något från övriga metoder. Kanban är en visuell lagerstyrningsmetod som enkelt uttryckt innebär att den förbrukande aktören ger en signal till den försörjande aktören i en försörjningskedja när det fysiska lagersaldot underskridit en viss nivå. 41 % av företagen använde kanbankort som medium för att överföra information om att lagret behöver fyllas på medan 37 % använde andra alternativ, exempelvis lastbärare av något slag. Ett antal olika tillvägagångssätt för överföring av påfyllnadssignaler till externa leverantörer används i företag. Av resultaten från studien framgår att EDI och är de klart dominerande tillvägagångssätten för att överföra kanbansignaler. Inte minst gäller detta de stora företagen. Det föreligger också en klar 3
4 skillnad i användning av EDI mellan små företag och distributionsföretag å den ena sidan och stora företag respektive tillverkande företag å den andra. Om man jämför med tidigare genomförda studier kan man lägga märke till att användning av ökat från 12 % 1999 till 36 % 2013 samtidigt som användningen av EDI sjunkit från 53 % 1999 till 24 % Det har uppenbarligen förekommit en tydlig teknologiförskjutning från EDI till under början av 2000-talet. Överföring via transportör är vanligare i distribuerande företag, 33 % jämfört med 15 % i tillverkande företag. En grundförutsättning för att kanbanmetoder skall fungera tillfredsställande är att beställningskvantiteterna är små. Detta är i princip det samma som att den standardkvantitet som skall finnas på varje lastbärare motsvarar så få dagars behov som möjligt. Nästan 50 % av företagen har lastbärarkvantiteter som motsvarar en veckas behov eller mer. Det måste betraktas som stora kvantiteter i ett kanbansammanhang och det gör att man kan få ett ogynnsamt förehållande mellan den kapitalbindning som krävs för att uppnå en viss servicenivå jämfört med vad som kan åstadkommas med ett konventionellt beställningspunktssystem. Dessa kvantiteter kan också jämföras med den målsättning som Toyota tillämpar, dvs. att lastbärarkvantiteten inte bör vara större än en tiondels dagsförbrukning. Det är endast 20 % av företagen som är i närheten av denna målsättning. Lagerstyrningsförhållanden Hur effektiv lagerstyrningen kan bli beror naturligtvis inte bara på vilka metoder man använder, på hur man använder dem och på hur olika parametrar bestäms. Det beror också på den planeringsmiljö och de användarförutsättningar som föreligger. Även frågor i dessa avseenden ingick i enkätstudien. Den faktor i planeringsmiljön som vållade mest problem var dåliga prognoser och stora efterfrågevariationer medan stora orderkvantiteter och stora uttagskvantiteter hade minst betydelse av de sju studerade miljöfaktorerna. De företagsinterna förhållandena för lagerstyrning ansågs generellt som mycket försvårande, särskilt för företag med relativt låg lageromsättningshastighet och lagertillgänglighet. Bristande utbildning hos de som arbetade med lagerstyrning och bristande tid att arbeta med lagerstyrningsfrågor var de mest försvårande styrningsförutsättningarna. Bristande systemstöd upplevdes också som ett stort problem. Bristande tid var ett större problem för användare av materialbehovsplanering än för användare av beställningspunktssystem medan det var tvärtom med avseende på ledtidskvalitet. Bristande saldokvalitet medförde mindre problem än någon av de övriga användarförutsättningar som ingick i studien. I studien ingick också några frågor om mer allmänna förhållanden som har betydelse för lagerstyrning, bland dem vilken typ av systemstöd som används. Affärssystem är det helt dominerande systemstödet i svenska företag och användes av 87 % av företagen. 19 % använde i stället speciella lagerstyrningssystem som komplement till sina affärssystem och 3 % använde Excel. För distribuerande företag var andelen företag som använde speciella lagerstyrningssystem 38 %. Det fanns inga generella samband mellan typ av systemstöd och hur väl lagerstyrningsmetoderna upplevdes fungera. Som noterades ovan uppfattades systemstödet som försvårande, vilket alltså är oberoende av vilket typ av systemstöd som användes. För uppdatering av lagersaldon i samband med inleveranser, lageruttag och inventering registrerar 73 % av företagen lagertransaktioner manuellt i en terminal medan 43 % använder sig av streckkoder eller RFID. Endast 2 % tillämpar pick-by-voice. För materialförsörjning från leverantörer/centrallager 4
5 använder 93 % traditionella inköpsorder medan 54 % använder leveransplaner. Leverantörsstyrda lager, VMI, tillämpas av 28 % av företagen. Syftet med lagerstyrning är att åstadkomma resultat i form av en konkurrenskraftig leveransförmåga till så låga kostnader och så låg kapitalbindning som möjligt. I enkäten har frågor om användning av ett antal vanligt förkommande prestationsmått inkluderats. 67 % av företagen mäter servicenivå, 78 % omsättningshastighet i lager och 32 % liggtid i lager. Betydligt färre mäter leveranstider från leverantör och prognoskvalitet, 27 % respektive 28 %. Att mäta är dock inte nödvändigtvis tillräckligt måtten bör användas för aktiv uppföljning och förbättringsarbete. Studien visade att de företag som utvecklat en mätprocess med mätetal, målvärden, analys och feedback hade högre lageromsättningshastighet och lagertillgänglighet i sina lager. 5
Lagerstyrning i hög- och lågpresterande företag 1
Lagerstyrning i hög- och lågpresterande företag 1 Logistik och Transport, Chalmers Tek- Patrik Jonsson Stig-Arne Mattsson niska Högskola Lagerstyrning handlar principiellt om att fastställa kvantiteter
Lagerstyrning i svensk industri: 2013 års användning, användningssätt och trender
Lagerstyrning i svensk industri: 2013 års användning, användningssätt och trender Patrik Jonsson Avdelningen för logistik och transport Chalmers tekniska högskola Stig-Arne Mattsson Avdelningen för logistik
Best practice vid lagerstyrning i svensk industri
Best practice vid lagerstyrning i svensk industri Patrik Jonsson Avdelningen för logistik och transport Chalmers tekniska högskola Stig-Arne Mattsson Avdelningen för logistik och transport Chalmers tekniska
Lagerstyrning i svensk industri: 2013 års användning, användningssätt och trender
Lagerstyrning i svensk industri: 2013 års användning, användningssätt och trender Patrik Jonsson Avdelningen för logistik och transport Chalmers tekniska högskola Stig-Arne Mattsson Avdelningen för logistik
Brister i använda lagerstyrningsmodeller ger lägre servicenivåer
Brister i använda lagerstyrningsmodeller ger lägre servicenivåer än önskat 1 Stig-Arne Mattsson, Permatron AB Det finns ett antal lagerstyrningsmetoder som i större eller mindre omfattning används i tillverkande
Vad gör rätt lagerstyrning för sista raden
Vad gör rätt lagerstyrning för sista raden Nils Robertsson VD på PromoSoft 100 % fokus på lager och inköp Utvecklar lagerstyrningssystem och säljer WMS och andra moduler för Supply Chain Add-on till affärssystemen
Lagerstyrningsfrågan Januari 2014 - Fråga och svar
Lagerstyrningsfrågan Januari 2014 - Fråga och svar När man fastställer kvantiteter att beställa för lagerpåfyllning avrundar man ofta beräknad ekonomiskt orderkvantitet uppåt eller nedåt, exempelvis för
Överdrag i materialstyrningssystem
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 9 Överdrag i materialstyrningssystem De modeller som används i praktisk tillämpning för att styra lager, exempelvis i olika varianter av beställningspunktssystem,
Säkerhetslager beräknat från antal dagars täcktid
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 13 Säkerhetslager beräknat från antal dagars täcktid All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla osäkerheter
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 31 Täcktidsplanering Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid varje ordertillfälle fatta
Materialstyrningsutmaningar i Svensk industri
CLIP - Högskolan i Gävle den 28 maj 2009 Materialstyrningsutmaningar i Svensk industri Stig-Arne Mattsson Division of Logistics and Transportation Bild 1 Kapitalbindning i svensk tillverkningsindustri
En jämförelse av kanbansystem och beställningspunktssystem med avseende på kapitalbindning
En jämförelse av kanbansystem och beställningspunktssystem med avseende på kapitalbindning Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Kanbansystem betraktas av många som effektivare än andra lagerstyrningssystem,
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 13 Säkerhetslager beräknat från antal dagars efterfrågan All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla
Myter om lagerstyrning
Myter om lagerstyrning Om man dimensionerar ett säkerhetslager för en artikel med en beräkningsmetod som utgår från en önskad servicenivå så får man denna servicenivå - Maj 2013 När man läser om dimensionering
Materialstyrning. Stig-Arne Mattsson
Logistik Materialstyrning Stig-Arne Mattsson Materialflöden via lager mellan företag Inköpsorder / Kundorder Inköpsorder / Kundorder Leverantörer Företag Kunder/distributörer Informationsbehov för att
Säkerhetslager beräknat från cykelservice (Serv1)
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 26 Säkerhetslager beräknat från cykelservice (Serv1) All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla osäkerheter
Säkerhetslager som andel av efterfrågan under ledtid
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 12 Säkerhetslager som andel av efterfrågan under ledtid All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla
Uppskatta ledtider för anskaffning
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 31 Uppskatta ledtider för anskaffning Begreppet ledtid avser generellt den kalendertid som krävs för att genomföra en administrativ process.
Säkerhetslager beräknat från acceptabelt antal bristtillfällen per år
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 28 Säkerhetslager beräknat från acceptabelt antal bristtillfällen per år All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag.
Orderkvantitet med hjälp av ekonomiskt beräknad
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 32 Orderkvantitet med hjälp av ekonomiskt beräknad täcktid Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för
Prognostisering med exponentiell utjämning
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering F 23 Prognostisering med exponentiell utjämning Det som karakteriserar lagerstyrda verksamheter är att leveranstiden till kund är kortare än leveranstiden
Prognostisering med glidande medelvärde
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering F 21 Prognostisering med glidande medelvärde Det som karakteriserar lagerstyrda verksamheter är att leveranstiden till kund är kortare än leveranstiden
Planeringsfrekvensens påverkan på leveransförmåga och kapitalbindning
Planeringsfrekvensens påverkan på leveransförmåga och kapitalbindning Stig-Arne Mattsson Institutionen för ekonomistyrning och logistik Linnéuniversitetet, Växjö Sammanfattning Att planera frisläppning
Ekonomisk behovstäckningstid
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 32 Ekonomisk behovstäckningstid Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid varje
Kapitalbindningseffekter av uppskattade orderkvantiteter 1
Kapitalbindningseffekter av uppskattade orderkvantiteter 1 Stig-Arne Mattsson, Permatron AB För att bestämma orderkvantiteter finns det sedan tidigt 1900-tal ett stort antal olika metoder till förfogande,
Bestämning av orderkvantiteter genom differentiering av täcktider från totalt tillåtet antal order
Bestämning av orderkvantiteter genom differentiering av täcktider från totalt tillåtet antal order Stig-Arne Mattsson Institutionen för ekonomistyrning och logistik Linnéuniversitetet, Växjö Sammanfattning
Är det någon skillnad på våra vanligt använda materialplaneringsmetoder?
Lagerstyrningsakademin.se Är det någon skillnad på våra vanligt använda materialplaneringsmetoder? Stig-Arne Mattsson Det finns nog få frågor inom logistiken där det finns så motsatta uppfattningar som
Osäkerhetsgardering genom överdimensionering
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 35 Osäkerhetsgardering genom överdimensionering av produktionsplaner All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag.
Beställningspunktssystem med saldooberoende orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 11 Beställningspunktssystem med saldooberoende orderkvantiteter Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje
Försämring av leveransservice från lager vid bristfällig leveransprecision från leverantörer
Försämring av leveransservice från lager vid bristfällig leveransprecision från leverantörer Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Låg leveransprecision i bemärkelsen försenade inleveranser från leverantörer
PLAN s forsknings- och tillämpningskonferens den augusti 2015 i Luleå. Användning av antal dagar som parameter vid lagerstyrning
PLAN s forsknings- och tillämpningskonferens den 27 28 augusti 2015 i Luleå Användning av antal dagar som parameter vid lagerstyrning Metoder för bestämning av lagerstyrningsparametrar Metoder för bestämning
C 51. Två-binge system. 1 Metodbeskrivning. Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 51 Två-binge system Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid varje ordertillfälle fatta
E 01. Välja metoder för hantering av osäkerheter En översikt. Säkerhetslagerkvantitet. Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 01 Välja metoder för hantering av osäkerheter En översikt All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla
Orderkvantiteter genom differentiering av antal order per år
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 35 Orderkvantiteter genom differentiering av antal order per år Att använda partiformningsmetoden uppskattat antal order per år för bestämning
Säkerhetslagrets andel av beställningspunkten som funktion av ledtid
Säkerhetslagrets andel av beställningspunkten som funktion av ledtid Stig-Arne Mattsson Sammanfattning I den här studien har en analys gjorts av säkerhetslagrets andel av beställningspunkten som funktion
Materialbehovsplanering vid oberoende efterfrågan
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 41 Materialbehovsplanering vid oberoende efterfrågan Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel
Användning av volymvärdeklassificering vid bestämning
Användning av volymvärdeklassificering vid bestämning av orderkvantiteter Stig-Arne Mattsson Sammanfattning I företag är det vanligt att man använder täcktider för bestämning av orderkvantiteter vid lagerstyrning,
Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per bristtillfälle
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 21 Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per bristtillfälle All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag.
Konsekvenser av sju vanliga fel vid lagerstyrning
Konsekvenser av sju vanliga fel vid lagerstyrning Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Lagerstyrning är sedan länge ett centralt ämnesområde inom logistiken. Dess rötter kan spåras ända till tidigt nittonhundratal.
Metoder för bestämning av orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 01 Metoder för bestämning av orderkvantiteter En översikt Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 12 Ekonomisk orderkvantitet Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid varje ordertillfälle
Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per bristtillfälle
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 21 Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per bristtillfälle All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag.
Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per restorder
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 23 Säkerhetslager beräknat från en fast bristkostnad per restorder All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 12 Ekonomisk orderkvantitet Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid varje ordertillfälle
Säkerhetslager beräknat från bristkostnad per styck
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 22 Säkerhetslager beräknat från bristkostnad per styck All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla
Reservationshantering i beställningspunktssystem
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 17 Reservationshantering i beställningspunktssystem Vid användning av beställningspunktssystem jämförs beställningspunkten med aktuell lagerposition,
Reservationshantering vid materialbehovsplanering
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 44 Reservationshantering vid materialbehovsplanering Vid materialstyrning föreligger ofta situationer där man har både prognoser och reservationer
Välja servicenivådefinitioner för dimensionering av säkerhetslager
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 21 Välja servicenivådefinitioner för dimensionering av säkerhetslager Servicenivå är ett mått på leveransförmåga från lager. Det kan allmänt
Konsekvenser av att använda förenklade lagerstyrningsmetoder
Konsekvenser av att använda förenklade lagerstyrningsmetoder Stig-Arne Mattsson Sammanfattning I svensk industri används i stor utsträckning mycket förenklade modeller och tillvägagångssätt vid lagerstyrning.
Effekter av att jämföra beställningspunkter med redovisat eller disponibelt saldo
Effekter av att jämföra beställningspunkter med redovisat eller disponibelt saldo Stig-Arne Mattsson Institutionen för ekonomistyrning och logistik Linnéuniversitetet, Växjö Sammanfattning Vid användning
Kapitalbindningseffekter av att differentiera antal dagars täcktid
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 82 Kapitalbindningseffekter av att differentiera antal dagars täcktid Differentiering av antal dagars täcktid på olika klasser av artiklar
Säkerhetslager beräknat från fyllnadsgrad (Serv2)
Handok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 7 Säkerhetslager eräknat från fyllnadsgrad (Serv) All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla osäkerheter
Säkerhetslager som andel av efterfrågan
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 12 Säkerhetslager som andel av efterfrågan under ledtid All materialstyrning är förknippad med osäkerheter av olika slag. Det kan gälla
Orderkvantiteter genom differentiering av antal dagars täcktider
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 34 Orderkvantiteter genom differentiering av antal dagars täcktider Att använda partiformningsmetoden uppskattat antal dagars täcktid
Faktorer som påverkar skillnader i kapitalbindning vid användning av antal dagars behov och fyllnadsgradsservice
Faktorer som påverkar skillnader i kapitalbindning vid användning av antal dagars behov och fyllnadsgradsservice för säkerhetslagerberäkning Stig-Arne Mattsson Sammanfattning I en tidigare studie har framkommit
Beställningspunktssystem med saldooberoende orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 11 Beställningspunktssystem med saldooberoende orderkvantiteter Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje
Känslighetsanalys av prognos- och ledtidskvalitetens påverkan på servicenivå och säkerhetslager
Känslighetsanalys av prognos- och ledtidskvalitetens påverkan på servicenivå och säkerhetslager Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Avgörande för när inleverans bör ske till ett lager är förväntad efterfrågan
Välja servicenivådefinitioner för dimensionering av säkerhetslager
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 21 Välja servicenivådefinitioner för dimensionering av säkerhetslager Servicenivå är ett mått på leveransförmåga från lager. Det kan allmänt
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 55 Enkel-kanbansystem Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel fatta beslut om den kvantitet
Samband mellan några olika beslutsvariabler och lagerstyrningseffektivitet
Samband mellan några olika beslutsvariabler och lagerstyrningseffektivitet i form av kapitalbindning och erhållna servicenivåer Stig-Arne Mattsson Institutionen för ekonomistyrning och logistik Linnéuniversitetet,
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 56 Dubbel-kanbansystem Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel fatta beslut om den kvantitet
Vilken servicenivå får man om man dimensionerar säkerhetslager med servicenivå
Vilken servicenivå får man om man dimensionerar säkerhetslager med servicenivå Stig-Arne Mattsson Sammanfattning En ofta förordad metod för att dimensionera säkerhetslager är att använda en beräkningsmodell
Användning av säker efterfrågan i form av reservationer vid lagerstyrning
Användning av säker efterfrågan i form av reservationer vid lagerstyrning Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Vid lagerstyrning förekommer det i många sammanhang att efterfrågan under ledtid till viss del
Extremvärdens påverkan på beräkning av standardavvikelser
Extremvärdens påverkan på beräkning av standardavvikelser Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Även om efterfrågan under normala omständigheter varierar från period till period, är variationerna i allmänhet
Kostnadseffekter av att differentiera antal dagars täcktid
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 86 Kostnadseffekter av att differentiera antal dagars täcktid Differentiering av antal dagars täcktid för olika klasser av artiklar i en
Beräkna parametern bristkostnader från orderradsservice
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 31 Beräkna parametern bristkostnader från orderradsservice Med bristkostnader avses alla de kostnader som hänger samman med och som uppstår
Säkerhetslager vid materialbehovsplanering
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämnign av säkerhetslager E 43 Säkerhetslager vid materialbehovsplanering När materialflöden styrs med hjälp av materialbehovsplanering med nedbrytning av produktstrukturer
Ekonomisk orderkvantitet utan att känna till ordersärkostnader
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 13 Ekonomisk orderkvantitet utan att känna till ordersärkostnader Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att
Alternativa sätt att beräkna standardavvikelser
Alternativa sätt att beräkna standardavvikelser Stig-Arne Mattsson Sammanfattning I affärssystem är det vanligt att standardavvikelser beräknas per prognosperiod motsvarande en månad eller en fyraveckorsperiod.
Differentiera säkerhetslager med cykelservice
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 53 Differentiera säkerhetslager med cykelservice Med differentierad materialstyrning menas allmänt att klassificera artiklar och tillämpa
Ekonomisk orderkvantitet för artiklar med lågfrekvent efterfrågan
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 14 Ekonomisk orderkvantitet för artiklar med lågfrekvent efterfrågan Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom
Orderkvantiteter vid säsongvariationer
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 49 Orderkvantiteter vid säsongvariationer Ett antal alternativa metoder finns tillgängliga för beräkning av ekonomiska orderkvantiteter.
Kostnadseffekter av att differentiera fyllnadsgradservice
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 88 Kostnadseffekter av att differentiera fyllnadsgradservice Differentiering av fyllnadsgradsservice på olika klasser av artiklar i en
Välja metod för bestämning av orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 01 Välja metod för bestämning av orderkvantiteter En översikt Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för
Differentiera säkerhetslager med andel efterfrågan under ledtid
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 51 Differentiera säkerhetslager med andel efterfrågan under ledtid Med differentierad materialstyrning menas allmänt att klassificera artiklar
Välja cykelservicenivå för dimensionering av säkerhetslager
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 22 Välja cykelservicenivå för dimensionering av säkerhetslager Leveransförmåga eller servicenivå vid leverans från lager kan allmänt definieras
Ekonomisk orderkvantitet utan att känna till ordersärkostnader
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 13 Ekonomisk orderkvantitet utan att känna till ordersärkostnader Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att
Ledtidsanpassa standardavvikelser för efterfrågevariationer
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 43 Ledtidsanpassa standardavvikelser för efterfrågevariationer I affärssystem brukar standardavvikelser för efterfrågevariationer eller prognosfel
Välja materialstyrningsmetod En översikt
Handbok i materialstyrning - Del C Materialstyrningsmetoder C 01 Välja materialstyrningsmetod En översikt Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel och vid
Uppskatta ordersärkostnader för inköpsartiklar
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 11 Uppskatta ordersärkostnader för inköpsartiklar Med ordersärkostnader för inköpsartiklar avses alla de kostnader som är förknippade med att
Ekonomisk orderkvantitet med partperiod balansering
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 39 Ekonomisk orderkvantitet med partperiod balansering Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje
Handbok i materialstyrning - Del A Effektivitetsmått och effektivitetsuppföljning
Handbok i materialstyrning - Del A Effektivitetsmått och effektivitetsuppföljning A 18 Liggtid I alla materialflöden binds kapital vare sig det beror på att material ligger i lager i väntan på att förbrukas
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering F 31 Focus forecasting Lagerstyrda verksamheter karakteriseras av att leveranstiden till kund är kortare än leveranstiden från den egna produktionen eller
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter
Handbok i materialstyrning - Del D Bestämning av orderkvantiteter D 04 Faktorer som påverkar val av orderkvantiteter Materialstyrning innebär förenklat att styra materialflöden genom att för varje artikel
Samband mellan säkerhetslager och orderstorlek
Samband mellan säkerhetslager och orderstorlek Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Vid operativ materialstyrning spelar dimensionering av orderstorlekar och säkerhetslager en avgörande roll för hur effektivt
Kostnadseffekter av att differentiera cykelservice
Handbok i materialstyrning - Del E Bestämning av säkerhetslager E 87 Kostnadseffekter av att differentiera cykelservice Differentiering av cykelservice på olika klasser av artiklar i en grupp vid bestämning
Uppskatta ledtider för tillverkning
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 32 Uppskatta ledtider för tillverkning Begreppet ledtid avser generellt den kalendertid som krävs för att genomföra en process. För en tillverkningsprocess
Strategisk Logistik 20 YHp Dag 7(8)
Strategisk Logistik 20 YHp Dag 7(8) Affärslogistik 400 YH-poäng Dag 7(8) Repetition Beräkningar Materialplaneringsmetoder Partiformningsmetoder 1 Repetition UPPGIFT 2 Övning 1.1 Vi har nu fått in offerter:
Ledtidens och ledtidsvariationens betydelse för säkerhetslagrets
Ledtidens och ledtidsvariationens betydelse för säkerhetslagrets storlek Stig-Arne Mattsson Sammanfattning Ett lagerstyrningssystems effektivitet påverkas av ledtidens längd för återpåfyllnad av lager
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering
Handbok i materialstyrning - Del F Prognostisering F 59 Prognoskonsumtion En föreställning om storleken på framtida efterfrågan är en förutsättning för att effektivt kunna styra materialflöden i försörjningskedjor.
Genomgång av kontrollskrivningen
Genomgång av kontrollskrivningen 131011 2- Om kontrollskrivningen 2 delar, s:a 12,0 poäng För godkänt krävs: >= 6,0 poäng totalt >= 2,0 poäng på Del 1 >= 2,0 poäng på Del 2 Del 1 4-Del 1 S:a 6,0 poäng
Välja nivå på fyllnadsgradsservice för dimensionering
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 23 Välja nivå på fyllnadsgradsservice för dimensionering av säkerhetslager Leveransförmåga eller servicenivå vid leverans från lager kan allmänt
Föreläsning 5. Lagerstyrning
Föreläsning 5 Lagerstyrning Kursstruktur Innehåll Föreläsning Lek1on Labora1on Introduk*on, produk*onsekonomiska grunder, produk*onssystem, ABC- klassificering Fö 1 Prognos*sering Fö 2 Le 1 La 1 Sälj-
Säkerhetslager som antal dagars medelefterfrågan eller baserat på fyllnadsgradsservice
Säkerhetslager som antal dagars medelefterfrågan eller baserat på fyllnadsgradsservice Stig-Arne Mattsson Sammanfattning För dimensionering av säkerhetslager finns två i industrin vanligt använda metoder.
Beräkna standardavvikelser för ledtider
Handbok i materialstyrning - Del B Parametrar och variabler B 4 Beräkna standardavvikelser för ledtider De formler som traditionellt används för beräkning av standardavvikelser för efterfrågevariationer
A 61. Saldokvalitet. 1 Användningsområde. Handbok i materialstyrning - Del A Effektivitetsmått och effektivitetsuppföljning
Handbok i materialstyrning - Del A Effektivitetsmått och effektivitetsuppföljning A 61 Saldokvalitet Det finns tre typer av information som är nödvändig för att kunna planera inleveranser av material till
Användandet av uppskattat antal dagar som parameter vid lagerstyrning Stig-Arne Mattsson
Artiklar från Plan:s forsknings och tillämpningskonferens/workshop 27-28 augusti 2015 vid Luleå tekniska universitet Sammanställda av Anders Segerstedt Användandet av uppskattat antal dagar som parameter