Bilaga 5. Fördelningspolitisk redogörelse
|
|
- Ulla-Britt Isaksson
- för 7 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse
2 .
3 Innehållsförteckning Sammanfattning Inledning Inkomstfördelningen Spridningen i ekonomiska resurser Ekonomiskt svaga Barn och äldre Barnens ekonomiska standard Ålderspensionärerna Avslutande kommentar... 9 Underbilagor: 1 Datamaterial och metoder Referenser
4 4
5 Fördelningspolitisk redogörelse Sveriges inkomstfördelning i internationell belysning Denna redogörelse innehåller en översikt av OECD:s nyligen färdigställda undersökning av inkomstfördelningen i olika länder. Redogörelsen har utarbetats av fördelningspolitiska enheten vid Finansdepartementets ekonomiska avdelning. Sammanfattning OECD-studien omfattar 13 länder och baseras på nationella beräkningar för perioden från mitten av 1980-talet till mitten av 1990-talet. Huvudresultaten är följande: Trenderna: Det finns inga enhetliga trender i inkomstfördelningen under det senaste decenniet, utvecklingen varierar mellan olika länder. Inkomstfördelningen: Sverige har fram till mitten av 1990-talet lyckats bevara en internationellt sett mycket jämn fördelning av den ekonomiska standarden och en låg andel ekonomiskt svaga hushåll, trots ökad spridning i inkomster av arbete och kapital under senare år. Barnen: Även om barnfamiljerna i Sverige drabbats av krisen och besparingarna har barnen i Sverige fortfarande en god standard i förhållande till genomsnittet för hela befolkningen jämfört med andra länder. Jämförelsevis få barnfamiljer i Sverige har en låg ekonomisk standard. De äldre: Den ekonomiska standarden bland ålderspensionärerna i förhållande till genomsnittet för alla personer är hög i Sverige. Pensionärerna i Frankrike, Japan och USA har dock en högre standard. Det är mycket få ålderspensionärer i Sverige som har en låg standard. 1 Inledning Intresset för inkomstfördelningen i olika länder har ökat betydligt under senare år. Ett flertal undersökningar har genomförts som beskriver inkomstspridningen, hur den ändrats och vilka förklaringar det kan finnas till förändringarna (se underbilaga Referenser). De omfattar emellertid endast utvecklingen fram till slutet av 1980-talet och i några fall de första åren på 1990-talet. Därmed saknas information om hur Sverige har klarat den ekonomiska krisen och den höga arbetslösheten jämfört med andra länder. En studie har emellertid nyligen färdigställts av OECD som följer utvecklingen från mitten av talet fram till mitten av 1990-talet för 13 länder. 1 De länder som ingår är de nordiska länderna, de kontinentaleuropeiska länderna Belgien, Frankrike, Italien, Nederländerna och Tyskland samt de fyra utomeuropeiska länderna Australien, Japan, Kanada och USA. För vissa länder ingår även utvecklingen från mitten av 1970-talet. Analyserna bygger på beräkningar som utförts i vardera land enligt standardiserade metoder. Finansdepartementet har genomfört beräkningarna som avser Sverige med hjälp av SCB:s undersökningar av hushållens inkomster (HINK). 2 I rapporten används olika statistiska metoder för att beskriva inkomstspridningen, andelen ekonomiskt svaga hushåll och skatternas och transfereringarnas omfördelande effekter. Rapporten är mycket innehållsrik. Följande sammanställning innehåller resultaten avseende främst inkomstfördelningen och dess förändring jämfört med andra länder. Det bör betonas att det är svårt att jämföra inkomstfördelningar rättvist. De stora skillnaderna i befolkningens sammansättning, sysselsättningsstruktur, skatter och transfereringar, statistiska definitioner och mätmetoder osv. i olika länder begränsar jämförbarheten och kan i enstaka fall ge upphov till 1 Burniaux, J-M. mfl (1998): Income Distribution and Poverty in Selected OECD Countries. Economics Department Working Papers No Under publ., tillgänglig på OECD:s hemsida. 2 Beräkningarna har genomförts av Thomas Pettersson och Ylva Andersson vid Finansdepartementet. 5
6 synvillor. Sverige får exempelvis i internationella jämförelser ofta en något för hög andel ekonomiskt utsatta hushåll, för hög spridning och en för låg relativ standard för yngre hushåll. Orsaken är att SCB i sina undersökningar, till skillnad mot andra statistikmyndigheter, räknar ungdomar över 18 år som bor kvar hos föräldrarna som egna hushåll. Flera länder har genomfört skattereformer som bryter de statistiska serierna över inkomstfördelningen 3. Resultaten i OECD-studien överensstämmer dock väl med tidigare studier varför de kan antas rimligt robusta. Definitioner och mätmetoder redovisas i underbilaga 1. 2 Inkomstfördelningen 2.1 Spridningen i ekonomiska resurser Sverige har länge haft en internationellt sett mycket jämn fördelning av de ekonomiska resurserna och få fattiga jämfört med andra länder, vilket en lång rad undersökningar visar. OECD:s nya beräkningar för 1995 tyder på att fördelningen i Sverige fortfarande är mycket jämn, dock inte unikt jämn (tabell 2.1). Fördelningen av ekonomiska resurser mäts med spridningen i individernas disponibla årsinkomster justerade för försörjningsbörda (se vidare underbilaga 1). De generella transfereringarna och skatterna har motverkat en ökad spridning i inkomster från arbete och kapital. Sverige och de övriga nordiska länderna har en låg inkomstspridning enligt den s.k. Gini-koefficienten. Gini-koefficienten är det vanligaste statistiska måttet där ett högt värde innebär en större spridning. Som nämnts gör skillnader i metoder nivåjämförelserna ungefärliga. Inkomstspridningen har ökat i flertalet jämförda länder sedan mitten av 1980-talet och ökningen i Sverige är ganska genomsnittlig, särskilt med hänsyn till den något längre mätperioden för Sverige. Ökningen av Gini-koefficienten har varit högre i bl.a. Italien, Norge, Finland och Nederländerna. I några länder har inkomstspridningen minskat, exempelvis i Danmark och Kanada. TABELL 2.1 INKOMSTSPRIDNINGEN (GINI-KOEFFICIENTER) LAND NIVÅ 95 FÖRÄNDRING (PE) 1 Danmark 21,7-1,1 2 Sverige 23,0 1,4 3 Finland 23,1 1,9 4 Nederländerna 25,3 1,9 5 Norge 25,6 2,2 6 Japan 26,5 1,2 7 Belgien 27,2 1,2 8 Tyskland 28,2 1,7 9 Kanada 28,4-0,6 10 Frankrike 29,1-0,5 11 Australien 30,6-0,6 12 USA 34,4 0,4 I3 Italien 34,5 3,9 Not: För Tyskland, Australien och Japan mäts förändringen , Norge och Finland , Frankrike , Nederländerna och Kanada , Italien , USA samt Danmark, Belgien och Sverige (PE) = Procentenhet Källa: Income Distribution and Poverty in Selected OECD Countries. Gini-koefficienten är inte särskilt känslig för förändringar för de ekonomiska svaga eller välbeställda grupperna. Andra statistiska mått på spridningen visar på en marginell försämring för personer med de lägsta inkomsterna men förbättringar för dem med högst inkomster. De länder som haft en tydligt ökad inkomstspridning har haft en markant förbättring för höginkomstgruppen och en relativ försämring för dem med lägst inkomster. Resultaten för Sverige bl.a. om förändringen sedan mitten av 1980-talet avviker något från vad som redovisats tidigare (bl.a. i prop. 1997/98:1, bilaga 7). Det beror dels på OECD:s metod för att justera för skattereformen, dels på att OECD använder den i internationella sammanhang vanligaste metoden att justera för försörjningsbörda där hushållets inkomst divideras med roten ur antalet hushållsmedlemmar. Det ger större stordriftsfördelar till barnfamiljer än SCB:s justering som baseras på socialbidragsnormerna Ekonomiskt svaga Ett centralt mål för välfärdspolitiken är att så långt möjligt minska risken att medborgare har så låga inkomster att de kan anses fattiga. Ett vanligt sätt att mäta detta är att räkna andelen individer som har en disponibel inkomst som är lägre än halva medianinkomsten för hela befolkningen. En gynnsam utveckling visas av att andelen individer under detta relativa 3 För att justera för skattereformen i Sverige länkar OECD förändringen t.o.m med förändringen fr.o.m. 1991, dvs. förändringen mellan 1990 och 1991 ingår inte. Metoden kan innebära att förändringarna underskattas något i Sverige. 4 Resultaten avviker också från SCB:s officiella statistik eftersom individvikter används, enligt den numera allt vanligare metoden. SCB använder hushållsvikter vilket innebär att man ger större vikt vid vad som händer ensamma personer än vad som händer samboende och barn. 6
7 fattigdomsstreck minskar (minustecken) medan utvecklingen är ogynnsam om andelen ökar (plustecken). I Sverige har andelen inte förändrats nämnvärt sedan mitten av 1980-talet (tabell 2.2). Ungefär hälften av de jämförda länderna har haft en ogynnsam utveckling och Sveriges utveckling är ganska genomsnittlig. Andelen under fattigdomsstrecket har ökat mest i Tyskland, Nederländerna och Italien. TABELL 2.2 FÖRÄNDRING I ANDEL UNDER FATTIGDOMSSTRECKET LAND RELATIVT FATTIGDOMSSTRECK (PE) ABSOLUT FATTIGDOMSSTRECK (PE) TABELL 2.3 ANDEL INDIVIDER UNDER FATTIGDOMSSTRECKET LAND ANDEL UNDER (%) FÖRÄNDRING (PE) 1 Tyskland 5,5-1,0 2 Sverige 6,5 +0,1 3 Frankrike 8,2-2,1 4 Kanada 11,2-3,9 5 USA 17,7 +2,4 Not: För Tyskland mäts förändringen , Frankrike , Kanada , USA samt Sverige Källa: Se tabell Belgien -2,8-3,9 2 Australien -2,7-2,4 3 Danmark -2,0-4,0 4 Frankrike -1,5-2,9 5 USA -1,2-2,6 6 Kanada -0,8-1,3 7 Finland -0,2.. 8 Sverige 0,4-0,3 9 Japan 0,8-2,9 10 Norge 1,1 0,1 11 Tyskland 2,9-0,9 12 Nederländerna 3,0 0,2 13 Italien 3,9 2,0 Not, källa: Se tabell 2.1 Andelen individer under ett relativt fattigdomsstreck är ett slags fördelningsmått. Det är fullt möjligt att välståndet ökar i samhället samtidigt som den relativa fattigdomen ökar. För att få en uppfattning om absoluta förändringar i respektive land kan man relatera inkomsterna i olika grupper varje år till inkomsterna under det första undersökningsåret. Detta mått fångar både effekter av den ekonomiska tillväxten och fördelningen av välståndet. Andelen individer under ett absolut fattigdomsstreck har minskat i nästan alla undersökta länder sedan mitten av talet. I Sverige har denna andel inte minskat nämnvärt. De nationella beräkningarna anses inte tillräckligt harmoniserade för att medge jämförelser av hur stor andel av alla personer som har inkomster under halva medianinkomsten. OECD:s beräkningar i databasen LIS (Luxembourg Income Study) visar dock att Sverige 1992 fortfarande hade en internationellt sett mycket låg andel med inkomster under halva medianinkomsten och att andelen har varit oförändrad sedan 1975 (tabell 2.3). I exempelvis USA är andelen nära tre gånger högre och den har ökat sedan Barn och äldre En stor del av omfördelningen genom skatte- och bidragssystemen syftar till att omfördela över livet och ge en rimlig del av landets välstånd till dem som på grund av ålder inte arbetar. Därför är det viktigt att bedöma hur barn och äldre klarar sig i förhållande till andra grupper. 3.1 Barnens ekonomiska standard Genom att omfördela inkomster till barnfamiljer och skydda barnen från fattigdom vill man utjämna chanserna i livet och förebygga social utslagning. Alla OECD-länder har system för att gynna barnfamiljer men de skiljer sig betydligt i storlek och utformning. Ett flertal studier har visat att de svenska barnen har en bättre relativ standard än vad som är vanligt i andra länder. Den ekonomiska krisen och besparingarna i Sverige har dock träffat barnfamiljerna relativt hårt (se prop. 1997/98:1, bilaga 7). De nya beräkningarna från OECD visar emellertid att barnen i Sverige fortfarande har en god relativ standard (tabell 3.1). Barnen under 18 år har i beräkningen förenklat antagits få samma del av de disponibla inkomsterna som föräldrarna. Barnens genomsnittsbelopp har sedan beräknats i procent av genomsnittet för hela befolkningen. Barnen i Sverige hamnar på tredje plats efter barnen i Belgien och Finland. 7
8 TABELL 3.1 BARNS RELATIVA DISPONIBLA INKOMST LAND NIVÅ 95 FÖRÄNDRING (PE) 1 Belgien 104,9.. 2 Finland 100,4 +2,3 3 Sverige 97,9-3,9 4 Norge 97,4 +0,9 5 Danmark 96,7-2,9 6 Frankrike 92,1-0,4 7 Tyskland 91,5-1,9 8 Italien 89,3-0,9 9 Nederländerna 88,9-1,1 10 Japan 88,2-3,7 11 Australien 84,8-4,7 12 USA 83,7-2,1 Not: För Sverige, USA, Nederländerna och Australien mäts förändringen från mitten av 1970-tal till mitten av 1990-tal, för övriga länder börjar mätningen i mitten av 1980-talet. Källa: Se tabell 2.1 Barnen i Sverige har under mätperioden fått en betydande standardförsämring men det gäller också i flertalet andra länder. Det är bara barnen i Finland och Norge som fått det relativt bättre. Det bör noteras att mätperioderna varierar. Ett annat mått på barnens situation är hur många barn som lever i familjer med låga inkomster. Det kan mätas genom andelen av olika familjetyper som räknas till de 20 procent med lägst ekonomisk standard, exempelvis bland ensamföräldrar utan arbete som är en mycket utsatt grupp i alla länder. Enligt OECD:s beräkningar är det i Sverige en jämförelsevis lägre andel ensamföräldrar utan arbete som hör till de 20 procent med lägst ekonomisk standard (tabell 3.2). I exempelvis Nederländerna, Danmark och USA har i stort sett alla ensamföräldrar utan arbete en svag relativ ekonomisk standard. Bland ensamföräldrar med arbete är det i Sverige också en ganska låg andel som hör till dem med lägst ekonomisk standard. TABELL 3.2 ANDEL AV ENSAMFÖRÄLDRAR MED 20 PROCENT LÄGST STANDARD LAND UTAN ARBETE (%) MED ARBETE (%) 1 Finland 62,1 23,3 2 Sverige 66,5 30,4 3 Japan 70,6 67,1 4 Belgien 74,4 29,7 5 Frankrike 76,4 36,4 6 Italien 79,7 40,0 7 Tyskland 81,8 51,0 8 Norge 83,7 18,5 9 Australien 86,8 25,8 10 Nederländerna 89,2 39,4 11 Danmark 92,7 56,1 12 USA 94,6 45,5 Källa: Se tabell 2.1 För ensamföräldrar i Sverige har utvecklingen varit svagare än genomsnittet för befolkningen men utvecklingen har varit ännu sämre för ensamföräldrar i bl.a. Australien, Finland, Danmark och Italien, främst beroende på arbetslösheten. Enligt OECD:s beräkningar i LIS-databasen hamnade endast 2,7 procent av barnfamiljerna i Sverige under halva medianinkomsten i början av 1990-talet jämfört med exempelvis 4,0 procent i Tyskland, 7,5 procent i Frankrike, 12,7 procent i Kanada och 20,5 procent i USA. Fram till mitten av 1990-talet förefaller det svenska välfärdssystemet ha skyddat barnfamiljerna i Sverige så att de fortfarande kan anses relativt gynnade jämfört med barnfamiljer i de flesta andra OECDländer. Kunde man också väga in värdet av offentliga tjänster torde de svenska barnfamiljernas situation framstå som ännu fördelaktigare. 3.2 Ålderspensionärerna Ålderspensionärerna som grupp har klarat den ekonomiska krisen bättre än flertalet andra grupper (se prop. 1997/98:1, bilaga 7). Ålderspensionärernas ekonomiska standard justerad för försörjningsbörda ligger ungefär på samma nivå som genomsnittsstandarden för alla individer. De nya analyserna från OECD visar att ålderspensionärerna i Sverige åtnjuter en god ekonomisk standard i förhållande till genomsnittet i befolkningen men inkomsterna är inte unikt höga (tabell 3.3). Pensionärerna i Frankrike, Japan och USA har en högre relativ standard och pensionärerna i Tyskland och Nederländerna ligger på ungefär samma nivå. 8
9 TABELL 3.3 ÅLDERSPENSIONÄRERS RELATIVA DISPONIBLA INKOMST LAND NIVÅ 95 FÖRÄNDRING (PE) 1 Frankrike 95,0 +0,8 2 Japan 93,1-0,8 3 USA 91,9 +6,4 4 Sverige 89,3 +16,5 5 Tyskland 89,3 +4,3 6 Nederländerna 87,5-8,9 7 Italien 84,7 +2,9 8 Finland 78,1 +1,1 9 Norge 73,7 +4,0 10 Danmark 73,4 +4,7 11 Australien 68,2-5,7 Not, källa: Se tabell 3.1 Resultaten skall bedömas med viss försiktighet. De olika ländernas undersökningar av inkomstfördelningen är ännu inte harmoniserade varför nivåjämförelserna är ungefärliga. För Sveriges del gör skattereformen förändringsmätningarna osäkra. Beräkningar som bygger på enstaka mätår är känsliga för vilka år man väljer, exempelvis kan länderna befinna sig i olika konjunkturfaser. Jämförelser med andra studier indikerar dock att resultaten är ganska robusta. Ålderspensionärerna har i de flesta länder fått en höjd relativ standard jämfört med befolkningen. I Sverige har ökningen varit exceptionell. Det är framför allt de äldre som tjänat på de ökade transfereringarna medan yngre har förlorat på den minskade sysselsättningen. Det är mycket få svenska ålderspensionärer som har en svag ekonomisk standard, dvs. vars disponibla inkomster ligger under halva medianinkomsten för hela befolkningen. I Sverige är det i början av talet endast 6,3 procent jämfört med 7,6 procent i Tyskland, 12,4 procent i Frankrike och 20,5 procent i USA. I Kanada var andelen också låg, endast 5,1 procent. 4 Avslutande kommentar Det förefaller inte finnas några enhetliga trender i inkomstfördelningen under det senaste decenniet utan utvecklingen varierar mellan olika länder. I somliga länder ökar både inkomstspridningen och andelen ekonomiskt svaga hushåll, i andra länder är tendensen motsatt, i andra åter går utvecklingen av inkomstspridningen respektive andelen svaga hushåll i olika riktning. I Sverige har inkomstspridningen och andelen ekonomiskt svaga hushåll ökat något sedan mitten av 1980-talet men ökningen är ganska genomsnittlig bland de studerade länderna, särskilt om man tar hänsyn till att mätperioden är något längre i Sverige. Trots en djup ekonomisk kris och en hög arbetslöshet har Sverige fram till mitten av 1990-talet lyckats bevara en internationellt sett jämn fördelning av de ekonomiska resurserna och en låg andel ekonomiskt svaga. Barn och äldre har fortfarande en relativt god standard i förhållande till hela befolkningen i Sverige jämfört med andra länder. Utjämningen genom skatter och transfereringar har till stor del kompenserat en ökad spridning i inkomster av arbete och kapital. 9
10 Underbilaga 1: Datamaterial och metoder Datamaterial Underlagen till OECD-rapporten kommer från olika nationella stickprov som innehåller uppgifter om inkomster, skatter m.m. på individuell nivå. Stickprovsstorlekarna varierar från ca individer i Tyskland upp till i Nederländerna. Alla datamaterial är tvärsnitt, dvs. de ger en ögonblicksbild av inkomstfördelningen i varje land ett visst år. Den rörlighet över tiden som finns mellan olika inkomstlägen kan därför inte beskrivas. Materialen är hämtade från tre olika tidsperioder: mitten av talet, av 1980-talet och av 1990-talet. Vissa länder saknar uppgifter från 1970-talet. Materialen innehåller olika slags osäkerhet. Dels finns fel som beror på att inte hela befolkningen är undersökt, utan bara ett stickprov. Det kan innebära att en förändring som uppmäts mellan två olika perioder, om man har otur, inte beror på verklig förändring utan på vilka som råkade komma med i urvalet. Dessutom finns olika mätfel som att svarande på enkäter, avsiktligt eller oavsiktligt, uppger fel inkomster osv. Ett annat problem som förekommer är att en del uppgifter har mätts på olika sätt under olika tidsperioder. Detta gäller t.ex. Sverige, där skattereformen 1990/1991 bl.a. innebar att vad som räknas som lön skiljer sig något före respektive efter reformen. Inkomstbegrepp Att mäta inkomstspridning I OECD-rapporten används olika inkomstspridningsmått. De har alla det gemensamt att lägre värden innebär jämnare fördelning. Däremot reagerar de av matematiska skäl olika på förändringar beroende på var i inkomstfördelningen förändringen sker. Det vanligaste statistiska måttet på ojämnheten i inkomstfördelningen är den så kallade Gini-koefficienten som antar värdet 0 när inkomsterna är lika för alla och värdet 1 vid maximal ojämnhet, dvs. när en person får alla inkomster (redovisas ofta multiplicerad med 100). Koefficienten är mest känslig för vad som händer i mitten av fördelningen. Den kan sägas visa hur stor inkomstskillnad det är mellan två slumpmässigt utvalda individer/hushåll i genomsnitt räknat i förhållande till medelinkomsten. Om Gini koefficienten är 0,250 och medelinkomsten för alla är kronor skall man vänta sig att skillnaden är 2*0,250 eller 50 procent av medelinkomsten, dvs kronor. Fattigdomsmått Hur stor fattigdomen är i en befolkning mäts oftast relativt. Det vanligaste är att man beräknar hur stor andel av befolkningen som har en disponibel inkomst som är lägre än medianindividens halva disponibla inkomst. Medianen är den inkomstnivå där hälften av individerna har en lägre inkomst och den andra hälften en högre. I analysen används vanligen hushållets disponibla inkomst justerad för försörjningsbörda som mått på ekonomisk standard. Disponibel inkomst definieras som summan av lön, företagarinkomst, kapitalinkomst och transfereringar minskad med skatter. För att ta hänsyn till hushållens olika försörjningsbörda divideras hushållets disponibla inkomst med kvadratroten ur antalet individer i hushållet. Ett enpersonshushåll får alltså sin disponibla inkomst dividerad med 1, för ett hushåll med tvåpersoner divideras inkomsten med 2 = 1,41 osv. Det är den vanligaste metoden vid internationella jämförelser för att beakta stordriftsfördelar hos hushållet och att beskriva vilken ekonomisk nivå en individ i hushållet lever på. Resultaten avser justerad disponibel inkomst per individ. Det är visserligen hushållets inkomst och försörjningsbörda som beräknas men sedan använder man antalet individer i hushållet för att beräkna de olika måtten på spridningen etc. 10
11 Underbilaga 2: Referenser Aaberge, R., Björklund, A., Jäntti, M., Pedersen, P., Smith, N., Wennemo, T. (1997): Unemployment Shocks and Income Distribution: How did the Nordic Countries Fare during their Crises. Statistics Norway No Atkinson, A.B., Rainwater, L., Smeeding, T. M. (1995): Income Distribution in OECD Countries. Social Policy Studies No. 18. OECD. Paris Björklund, A., Fritzell, J. (1992): Inkomstfördelningens utveckling. Bilaga 8 till LU92. Stockholm Björklund, A., Freeman, R.B. (1997): Generation Equality and Eliminating Poverty, the Swedish way. Ed: the Welfare State in Transition. National Bureau of Economic Research, University of Chicago Press Burniaux, J-M. mfl (1998): Income Distribution and Poverty in Selected OECD Countries. Economics Department Working Papers No Fritzell, J. (1993): Income Inequality Trends in the 1980s: A Five-Country Comparison. Acta Sociologica No Gottschalk, P., Smeeding, T. (1997): Cross-National Comparisons of Earnings and Income Inequality. Journal of Economic Literature, June Gottschalk, P., Smeeding, T. (1997): Empirical Evidence on Income Inequality in Industrialized Countries. Working Paper Series No Luxembourgh Income Study. Jäntti, M. (1996): Inequality in Five Countries in the 1980s: The Role of Demographic Shifts, Markets and Government Policies. Åbo Akademi Universitet. 11
Inkomstskillnader, rikedom och fattigdom: är de nordiska länderna fortfarande en distinkt familj?
Inkomstskillnader, rikedom och fattigdom: är de nordiska länderna fortfarande en distinkt familj? Johan Fritzell, CHESS, Stockholms universitet och Institutet för Framtidsstudier, johan.fritzell@chess.su.se
Policy Brief Nummer 2018:2
Policy Brief Nummer 2018:2 Ojämlikhet och fattigdom i svenskt jordbruk Ojämlikhet i inkomster och antalet som faller under fattigdomsgränsen i befolkningen som helhet har ökat i flera västländer, inklusive
Inkomstfördelning och välfärd 2016
Översikter och indikatorer 2013:1 Översikter och indikatorer 2016:5 Publicerad: 7-11-2016 Sanna Roos, tel. +358 (0)18 25 495 Inkomstfördelning och välfärd 2016 I korthet - Ålands välfärdsnivå mätt i BNP
Finanspolitiska rådets rapport 2014. Arbetsmarknaden
Finanspolitiska rådets rapport 2014 Arbetsmarknaden 1 Arbetsmarknaden Arbetskraftsdeltagande, arbetade timmar och sysselsättningsgrad har utvecklats förhållandevis väl: Förändringar i befolkningens sammansättning
Arbetsmarknad. Kapitel 9
Kapitel 9 Arbetsmarknad Avsnittet är baserat på Education at a Glance utgåvorna 2001 och 2002 (OECD). Bakgrundstabeller finns i Bilaga A:Tabell 9.1 9.5. 143 Deltagande i arbetskraften I Sverige deltog
Men dom glömde pensionärerna! Med moderat politik skulle du ha tusen kronor mer på kontot. Varje månad. Dom sa:
Dom sa: Med moderat politik skulle du ha tusen kronor mer på kontot. Varje månad. Men dom glömde pensionärerna! Detta är en affisch från Socialdemokraterna Med moderat politik skulle du ha tusen kronor
Konjunkturrådets rapport 2018
Konjunkturrådets rapport 2018 Finansminister Magdalena Andersson 17 januari 2018 Finansdepartementet 1 Bra och viktig rapport Den ekonomiska ojämlikheten i Sverige är låg i ett internationellt perspektiv,
Inkomstfördelningsstatistik 2007
2009 Inkomstfördelningsstatistik 2007 Inkomstskillnaderna fortsatte att öka år 2007 År 2007 var inkomstutvecklingen bland de befolkningsgrupper med de lägsta inkomsterna svagare än genomsnittet och inkomstskillnaderna
Ett verkligt samhällsproblem
Ett verkligt samhällsproblem Ett stort problem på den svenska arbetsmarknaden är att en stor grupp människor har svårt att få ett riktigt arbete. Bland annat på grund av hur lönebildningen fungerar har
Sverige i topp i ungdomars inkomstutveckling efter krisåren 1
Sverige i topp i ungdomars inkomstutveckling efter krisåren 1 Frågan om ungdomars möjligheter på arbetsmarknaden har en central roll i årets valrörelse. Diskussionen begränsar sig ofta till möjligheten
Hur bor man i Europa? Har vi det bättre eller sämre här i Sverige?
Hur bor man i Europa? Har vi det bättre eller sämre här i Sverige? Philip Andö 1 EU-SILC Bakgrund Statistics on Income and Living Conditions (SILC) är en gemensam undersökning där de 27 EU- länderna samt
Hushållens ekonomiska standard 2013
Hushållens ekonomiska standard 2013 SCB, Stockholm 08-506 940 00 SCB, Örebro 019-17 60 00 www.scb.se STATISTISKA CENTRALBYRÅN 1(16) Hushållens ekonomiska standard 2013 Uppgifterna i denna sammanställning
SCB:s statistik om inkomstskillnader
PM Till: Bettina Kashefi Från: Jonas Frycklund Tid: 2018-02-12 Ärende: SCB:s statistik om inkomstskillnader SCB:s statistik om inkomstskillnader SCB:s senaste inkomststatistik slogs upp i media med rubriker
Inkomstfördelning och välfärd 2015
Översikter och indikatorer 2013:1 Översikter och indikatorer 2015:5 Publicerad: 5-11-2015 Sanna Roos, vik. statistiker, tel. +358 (0)18 25 495 Inkomstfördelning och välfärd 2015 I korthet - Ålands välfärdsnivå
Hushållens ekonomiska standard
Hushållens ekonomiska standard Sta Hushållens ekonomiska standard Innehåll Innehåll Hushållens ekonomiska standard... 5 De totala beloppen för olika inkomstslag... 6 Inkomstspridning... 7 Ekonomisk standard
Familjeekonomi. Från småbarn till tonåring
87 Familjeekonomi Se tabellerna 10 i Barn och deras familjer 2001 Del 1 Tabeller Barnens ekonomiska standard bestäms huvudsakligen av föräldrarnas inkomster tillsammans med samhälleliga bidrag och ersättningar.
Svensk finanspolitik 2013
Svensk finanspolitik 2013 Finanspolitiska rådets rapport Pressträff 15 maj, 2013 Rådets uppgift Rådets uppgift är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik
StatistikInfo. Inkomster i Västerås 2012. Statistiskt meddelande från Västerås stad, Konsult och Service 2014:12. [Skriv text]
StatistikInfo Statistiskt meddelande från Västerås stad, Konsult och Service 2014:12 [Skriv text] Konsult och Service, 721 87 Västerås 021-39 00 00, www.vasteras.se Frida Wahlström, Tfn 021-39 13 55 StatistikInfo
10 Tillgång till fritidshus
Tillgång till fritidshus 201 10 Tillgång till fritidshus Bland de många olika former av rekreation och miljöombyte som finns för befolkningen, är en relativt vanlig form fritidsboende. Vanligast är nog
Bilaga 3. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Sammanfattning...5 1 Bakgrund...7 2 Fördelningen av ekonomiska resurser...7 2.1 Lönespridning...8
Bilaga 5. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 5 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Sammanfattning...5 1 Inledning...6 2 Inkomstfördelningens utveckling...6 2.1 Inkomstspridningen...7
Hushållens ekonomiska standard
STATISTISKA CENTRALBYRÅN 1(13) Hushållens ekonomiska standard Den ekonomiska standarden, (medianvärdet för den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet, räknat i fasta priser) har ökat varje år sedan
Finanspolitiska rådets rapport 2014
Finanspolitiska rådets rapport 2014 Statskontoret 22 maj 2014 1 Stabiliseringspolitiken Givet bedömningen i BP14 var finanspolitiken väl avvägd. Nu risk att sparandet 2014 blir lägre än vad som är stabiliseringspolitiskt
BARN I HUSHÅLL MED LÅG EKONOMISK STANDARD
UTREDNINGSTJÄNSTEN Tommy Lowén Tfn: 08-786 5661 PM 2010-05-18 Dnr 2010:0991 BARN I HUSHÅLL MED LÅG EKONOMISK STANDARD Hur många och hur stor andel av under 18 år lever i som har en låg ekonomisk standard
MER KVAR AV LÖNEN LÅNGSIKTIGT ANSVAR FÖR JOBBEN
MER LÅNGSIKTIGT ANSVAR FÖR JOBBEN I höstens budget vill Moderaterna genomföra ytterligare skattelättnader för dem som jobbar, sänkt skatt för pensionärer och en höjning av den nedre brytpunkten för statlig
Inkomstfördelningen. Anders Björklund Markus Jäntti. sns förlag
sns Välfärdsrapport Inkomstfördelningen i Sverige 2011 Anders Björklund Markus Jäntti sns förlag SNS Förlag Box 5629 114 86 Stockholm Telefon: 08-507 025 00 Telefax: 08-507 025 25 info@sns.se www.sns.se
Bilaga 7. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 7 Fördelningspolitisk redogörelse . BILAGA 7 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning I SANERINGSPROGRAMMETS FÖRDELNINGS- EFFEKTER... 6 1 Regelanalys... 6 2 Resultat... 7 II INKOMSTFÖRDELNINGENS
Migration och integration. Lars Calmfors Senioruniversitetet 12/
Migration och integration Lars Calmfors Senioruniversitetet 12/12-2016 Arbetslöshet (25-74 år) fördelad på utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Källa: Ekonomiska vårpropositionen 2016.
SYSSELSÄTTNINGSGRAD Sysselsatta/ befolkning i arbetsför ålder (15-64 år)
1 SYSSELSÄTTNINGSGRAD 1989-23 Sysselsatta/ befolkning i arbetsför ålder (15-64 år 8 % 75 7 Finland EU-15 65 6 55 5 89 91 93 95 97 99 1* 3** 2.1.23/FFC /TL Källa: OECD Economic Outlook December 22 2 SYSSELSÄTTNINGSGRAD
Fördelningspolitisk redogörelse BILAGA 4
Fördelningspolitisk redogörelse BILAGA 4 2 BILAGA 4 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning 1 Redogörelsens inriktning... 4 2 Inkomstfördelningens utveckling... 5 2.1 Hur inkomstspridningen
Bilaga 4. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Sammanfattning...7 1 Bakgrund...7 Svårt att mäta välfärd...8 Korrigerat inkomstbegrepp...8 Faktaruta
Kommentarer till finanspolitiska rådets rapport. Finansminister Anders Borg 27 maj 2014
Kommentarer till finanspolitiska rådets rapport Finansminister Anders Borg 27 maj 2014 Rådets huvudslutsatser 1. Givet konjunkturbedömningen var inriktningen på finanspolitiken i BP14 förenlig med väl
Inkomstfördelningsstatistik 2010
Inkomst och konsumtion 2012 Inkomstfördelningsstatistik 2010 Utvecklingen av inkomsterna för personer i ägarbostäder mer gynnsam än för personer i hyresbostäder Inkomstskillnaden mellan hushåll som bor
Familjer och hushåll
Kenth Häggblom, statistikchef Tel. 018-25497 Befolkning 2019:1 11.6.2019 Familjer och hushåll 31.12.2018 Statistiken för 2018 visar att den genomsnittliga hushållsstorleken är 2,09 eller densamma som 2017.
SOCIAL- OCH VÄLFÄRDSPOLITIK. Inkomster och inkomstfördelning år 2008
SOCIAL- OCH VÄLFÄRDSPOLITIK Inkomster och inkomstfördelning år 2008 Sammanfattning Krisen som slog till under andra halvåret 2008 gör att inkomstspridningen minskar mellan 2007 och 2008. De rikaste och
10. Familjeekonomi ur olika perspektiv
10. Familjeekonomi ur olika perspektiv Barnens ekonomiska standard bestäms huvudsakligen av föräldrarnas inkomster tillsammans med samhälleliga bidrag och ersättningar. Genom arbete under framförallt ferier
Bilaga 3. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Förord... 7 Sammanfattning... 7 1 Löner... 7 2 Inkomster och ekonomisk standard... 10 2.1 Från lön
Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport
Svensk finanspolitik 2013 Finanspolitiska rådets rapport Rådets uppgift Rådets uppgift är att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som regeringen föreslår
Åsa Forssell, Anna-Kirsti Löfgren
Åsa Forssell, Anna-Kirsti Löfgren 22-2-21 2(19) I denna skrift frågar vi oss vem som får del av sänkt statlig inkomstskatt. Vi laborerar också med ett tillägg till barnbidraget riktat till ensamstående
Ansvar för jobb och tillväxt Mer kvar av lönen för dem som jobbar
2013-09-16 Ansvar för jobb och tillväxt Mer kvar av lönen för dem som jobbar Ansvar för jobb och tillväxt Mer kvar av lönen för dem som jobbar Alliansregeringenvillstärkadrivkrafternaförjobbgenomattgelågoch
Inkomstfördelning och välfärd 2018
Översikter och indikatorer 2017:6 Publicerad: 21-12-2018 Sanna Roos, tel. +358 (0)18 25 583 Inkomstfördelning och välfärd 2018 I korthet - Den svaga utvecklingen av BNP per capita fortsätter på Åland med
PM Konsumtionsmönster under 2000-talet Bakgrund
PM Konsumtionsmönster under 2000-talet Bakgrund AMF utgav en rapport för några år sedan som analyserade pensionärernas konsumtionsmönster och hur dessa skilde sig åt jämfört med den genomsnittliga befolkningen.
Social- och välfärdspolitik. Fördelningen av inkomster och förmögenheter. sammanfattning
Social- och välfärdspolitik Fördelningen av inkomster och förmögenheter sammanfattning Fördelningen av inkomster och förmögenheter sammanfattning Inkomsttrappan 27 Bland arbetarhushåll år 27 är disponibelinkomsten
Familjer och hushåll
Kenth Häggblom, statistikchef Tel. 018-25497 Befolkning 2018:1 12.6.2018 Familjer och hushåll 31.12.2017 Statistiken för 2017 visar att den genomsnittliga hushållsstorleken är 2,09 personer, vilket är
BRIEFING PAPER #17. Avskaffa barnbidraget. Isak Kupersmidt. april 2018 SAMMANFATTNING
BRIEFING PAPER #17 april 218 Avskaffa barnbidraget Isak Kupersmidt SAMMANFATTNING Den 1 mars 218 höjde regeringen barnbidraget och studiehjälpen med syftet att stärka barnfamiljernas ekonomi. Den här rapporten
I denna promemoria redovisas hur fördelningseffekterna av regeringens reformer beräknas.
Promemoria 2016-04-11 Finansdepartementet Ekonomiska avdelningen Beskrivning av beräkningar av fördelningseffekter av reformer hittills denna mandatperiod i bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse I denna
Löner, sysselsättning och inkomster: ökar klyftorna i Sverige?
Löner, sysselsättning och inkomster: ökar klyftorna i Sverige? Niklas Bengtsson, Per-Anders Edin och Bertil Holmlund Nationalekonomiska institutionen och UCLS Uppsala universitet UCLS lönebildningskonferens
Fördelningen av inkomster och förmögenheter
VÄLFÄRD Fördelningen av inkomster och förmögenheter Författare: Anna Fransson, utredare Arbetslivsenheten Sammanfattning År 27 är arbetsinkomsten i genomsnitt 22 9 kronor för arbetarkvinnor och 273 2 kronor
Ratio. Sverige vs USA jämförelse av absolut och relativ inkomstfördelning. The Swedish model Rapport nr. 10. Av Nils Janlöv
Ratio The Swedish model Rapport nr. 10 Sverige vs USA jämförelse av absolut och relativ inkomstfördelning Av Nils Janlöv 1 Förord Inom ramen för Ratios välfärdsstatsprojekt lades i slutet av 2005 ett antal
risk för utrikes födda
Utrikes födda i pensionsåldern har lägre inkomster än äldre som är födda i Sverige. Inkomstskillnaderna kan dessutom komma att öka. Skälet är att de som kommer till Sverige idag inte förvärvsarbetar i
Kommunal utjämning för individ- och familjeomsorg (IFO)
2014:20 STATSKONTORET Kommunal utjämning för individ- och familjeomsorg (IFO) förslag till justeringar Sammanfattning Förslag till förändringar i IFO-modellen Syftet med det kommunala utjämningssystemet
2006:5. Det ekonomiska utfallet inom pensionssystemet de senaste 10 åren ISSN 1653-3259
2006:5 Det ekonomiska utfallet inom pensionssystemet de senaste 10 åren ISSN 1653-3259 Sammanfattning Syftet med denna redovisning är att belysa hur regeländringar inom pensionssystemet har påverkat den
5. Högskolenivå. Svensk högskoleutbildning i ett internationellt perspektiv
Högskolenivå 5 5. Högskolenivå Svensk högskoleutbildning i ett internationellt perspektiv ISCED Klassificering av utbildningarna på primär-, sekundär- och tertiärskolenivå finns i utbildningsnomenklaturen
Markus Jäntti och Leif Nordberg Institutionen för samhällsstatistik och statistik Åbo Akademi, Finland. Ginikoefficienten och ojämlikhet
Markus Jäntti och Leif Nordberg Institutionen för samhällsstatistik och statistik Åbo Akademi, Finland Ginikoefficienten och ojämlikhet Statistikerna har genom tiderna ägnat stor möda åt att utveckla mått
Jämförelse av olika mått
Fokus på näringsliv och arbetsmarknad Polarisering och ojämnhet Lönefördelningen 1997 2006, analys av polarisering och ojämnhet Jan Selén 35 Ibland kan man höra uttalanden som att det sker en polarisering
Löner, sysselsättning och inkomster: ökar klyftorna i Sverige?
Löner, sysselsättning och inkomster: ökar klyftorna i Sverige? Niklas Bengtsson, Per-Anders Edin och Bertil Holmlund Nationalekonomiska institutionen Uppsala Center for Labor Studies (UCLS) Uppsala universitet
Arbetslöshet bland unga
Fördjupning i Konjunkturläget juni 212(Konjunkturinstitutet) Konjunkturläget juni 212 97 FÖRDJUPNING Arbetslöshet bland unga Diagram 167 Arbetslöshet 3 3 Fördjupningen beskriver situationen för unga på
Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken
Huvudkontoret, avdelningen för analys och prognos Nicklas Korsell Telefon 010-116 91 83 SVAR PÅ REGERINGSUPPDRAG Datum Vår beteckning 2011-06-22 Dnr: 036496-2011 Resultatindikatorer för den ekonomiska
Högskolenivå. Kapitel 5
Kapitel 5 Högskolenivå Avsnittet är baserat på olika årgångar av Education at a glance (OECD) och Key Data on Education in Europe (EU). Bakgrundstabeller finns i Bilaga A: Tabell 5.1 5.3. Många faktorer
Utträdesåldern från arbetslivet. ett internationellt perspektiv
Utträdesåldern från arbetslivet ett internationellt perspektiv Utträdesåldern från arbetslivet ett internationellt perspektiv Hans Olsson 2012-11-30 Utträdesåldern från arbetslivet - ett internationellt
10. Familjeekonomi ur olika perspektiv
10. Familjeekonomi ur olika perspektiv Barnens ekonomiska standard bestäms huvudsakligen av föräldrarnas inkomster tillsammans med samhälleliga bidrag och ersättningar. Genom arbete under framförallt ferier
Ett utmanat Sverige. Lars Calmfors Svenskt Näringsliv 22/
Ett utmanat Sverige Lars Calmfors Svenskt Näringsliv 22/11-2016 Utmaningar Konkurrenskraft och välståndsutveckling. Entreprenörskap Skola och kompetensförsörjning Bostadsmarknad och infrastruktur Finansiering
Utbildningskostnader
Utbildningskostnader 7 7. Utbildningskostnader Utbildningskostnadernas andel av BNP Utbildningskostnadernas andel av BNP visar ländernas fördelning av resurser till utbildning i relation till värdet av
Svenska skatter i internationell jämförelse. Urban Hansson Brusewitz
Svenska skatter i internationell jämförelse Urban Hansson Brusewitz Skatt på arbete stabilt högre i Procent av BNP OECD-länderna Övriga skatter Egendomsskatter Inkomstskatt företag Konsumtionsskatter Sociala
Finanspolitiska rådets rapport maj 2017
Finanspolitiska rådets rapport 2017 15 maj 2017 Det krävs en stramare finanspolitik! Stramare finanspolitik krävs Högkonjunkturen förstärks både i år och nästa år och resursutnyttjandet blir alltmer ansträngt.
Dnr 2000:644. Grupper i förskolan en kartläggning våren 2001
SKOLVERKET Rapport Grupper i förskolan en kartläggning våren 2001 SKOLVERKET 2 INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. SAMMANFATTNING... 3 2. BAKGRUND... 4 3. SYFTE... 4 4. METOD... 4 5. JÄMFÖRELSER MELLAN OFFICIELL STATISTIK
Migration och ekonomisk tillväxt. Lars Calmfors SVD Näringsliv Financial Forum 30/
Migration och ekonomisk tillväxt Lars Calmfors SVD Näringsliv Financial Forum 30/11-2016 Arbetslöshet (25-74 år) fördelad på utbildningsnivå för inrikes och utomeuropeiskt födda Källa: Ekonomiska vårpropositionen
Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Den regionala inkomstfördelningens utveckling Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Den regionala inkomstfördelningens utveckling Innehållsförteckning Sammanfattning...5
Globala Arbetskraftskostnader
Globala Arbetskraftskostnader En internationell jämförelse av arbetskraftskostnader inom tillverkningsindustrin September 2015 1 Kapitel 2 Arbetskraftskostnaden 2014 2 2.1 Arbetskraftskostnad 2014 Norden
Finanspolitiska rådets rapport 2015. Statskontoret 3 juni 2015
Finanspolitiska rådets rapport 2015 Statskontoret 3 juni 2015 Stabiliseringspolitiken Lågkonjunkturen snart över. Balanserat konjunkturläge under 2016 eller 2017. Även regeringen tror att vi snart lämnat
Tre synpunkter på skattesänkningar
Tre synpunkter på skattesänkningar 1 2 1 SAMMANFATTNING 4 1.1 Skatterna i ett EMU-perspektiv 5 1.2 Hur höga är de svenska skatterna? 7 1.3 Moderaternas skattereform ger mer till de som redan har 8 1.4
10. Familjeekonomi ur olika perspektiv
Barn och deras familjer 2004 Barnens ekonomiska standard bestäms huvudsakligen av föräldrarnas inkomster tillsammans med samhälleliga bidrag och ersättningar. Genom arbete under framförallt lov skaffar
Resultat indikatorer för den ekonomiska familje politiken
Social Insurance Report Resultat indikatorer för den ekonomiska familje politiken ISSN 1654-8574 Utgivare: Upplysningar: Försäkringskassan Analys och prognos Mats Johansson 08-58 00 15 42 Jan Almqvist
Inkomstfördelningen bland pensionärer. Gabriella Sjögren Lindquist och Eskil Wadensjö Institutet för social forskning, Stockholms universitet
Inkomstfördelningen bland pensionärer Gabriella Sjögren Lindquist och Eskil Wadensjö Institutet för social forskning, Stockholms universitet Hur är inkomsterna för pensionärerna? Andelen fattiga pensionärer
Bilaga 4. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 4 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Sammanfattning...5 1 Bakgrund...6 2 Omfördelningen genom offentliga tjänster...6 2.1 Utgifter och
Kunskap för stärkt arbetskraft 2014 års ekonomiska vårproposition
Kunskap för stärkt arbetskraft 2014 års ekonomiska vårproposition Finansmarknadsminister Peter Norman Statskontorets förvaltningspolitiska dag 9 april 2014 Internationell återhämtning - men nedåtrisker
Familjer och hushåll
Kenth Häggblom, statistikchef Tel. 018-25497 Befolkning 2017:1 12.6.2017 Familjer och hushåll 31.12.2016 Statistiken för 2016 visar att den genomsnittliga hushållsstorleken är 2,10 personer, vilket är
Familjer och hushåll
Kenth Häggblom, statistikchef Tel. 018-25497 Befolkning 2016:2 29.11.2016 Familjer och hushåll 31.12.2015 Statistiken för 2015 visar att den genomsnittliga hushållsstorleken är 2,10 personer, vilket är
Ett ytterligare steg för att ta bort skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension
Finansdepartementet Skatte- och tullavdelningen Fi2018/02415/S1 Ett ytterligare steg för att ta bort skillnaden i beskattning mellan löneinkomst och pension Juni 2018 1 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning...
Familjer och hushåll
Kenth Häggblom, statistikchef Tel. 018-25497 Befolkning 2014:2 8.12.2014 Familjer och hushåll 31.12.2013 Den genomsnittliga hushållsstorleken var 2,12 personer år 2013, vilket innebär att den sjönk något
3 Den offentliga sektorns storlek
Offentlig ekonomi 2009 Den offentliga sektorns storlek 3 Den offentliga sektorns storlek I detta kapitel presenterar vi de vanligaste sätten att mäta storleken på den offentliga sektorn. Dessutom redovisas
TCO:s jämförelse mellan 8 länders arbetslöshetsförsäkringar
Faktablad TCO:s jämförelse mellan 8 länders arbetslöshetsförsäkringar TCOs rapport jämför åtta länders statliga arbetslöshetsförsäkringar i olika inkomstnivåer. Tabellen nedan visar vilken ersättning olika
Konsumtionen, befolkningen och välståndet
Konjunkturläget december 7 79 FÖRDJUPNING Konsumtionen, befolkningen och välståndet Om den ekonomiska tillväxten ska tolkas i termer av välstånd är det avgörande att befolkningstillväxten beaktas. Under
Hushållsstatistik 2012
FS 2013:9 2013-12-11 FOKUS: STATISTIK Hushållsstatistik 2012 I Norrköping finns det 59 200 hushåll. Den vanligaste hushållstypen är ensamboende utan barn, 23 200 hushåll. flest Norrköpingsbor bor dock
Bilaga 2. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 2 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning 1 Inledning... 8 2 Inkomstfördelningens utveckling 1995 216... 9 3 Inkomster i toppen av inkomstfördelningen...
Finanspolitiska rådets rapport maj 2018
Finanspolitiska rådets rapport 2018 14 maj 2018 Finanspolitiken är förenlig med överskottsmålet Finanspolitiken och överskottsmålet Om man blickar bakåt har målet om ett offentligt sparande på 1 procent
Det ekonomiska läget och inriktningen för budgetpropositionen
Det ekonomiska läget och inriktningen för budgetpropositionen Finansminister Magdalena Andersson 16 augusti 2018 Finansdepartementet 1 Sammanfattning God tillväxt, arbetslösheten sjunker, de offentliga
Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport Martin Flodén, 18 maj
Svensk finanspolitik Finanspolitiska rådets rapport 2010 Martin Flodén, 18 maj Översikt Finanskris & lågkonjunktur, 2008-2009 Svaga offentliga finanser i omvärlden Den svenska finanspolitiken i nuläget
Del 2. Inkomster och levnadsstandard
Del 2 Inkomster och levnadsstandard 29 30 Inkomstfördelningen Kapitel 2 Inkomstfördelningen 1975-2002 Av Kjell Jansson, SCB/BV/EV Åsa Karlsson, SCB/BV/EV Petter Lundberg, SCB/BV/EV Sammanfattning Sedan
Högre lägstlöner för högre tillväxt. Dan Andersson Albin Kainelainen
Högre lägstlöner för högre tillväxt Dan Andersson Albin Kainelainen 2004 Inledning 2 Värdeskapande genom omvandling 4 Rehn-Meidner modellen 4 Är lägstlönerna för låga? 6 Klarar arbetskraften ett ökat omvandlingstryck?
Finansdepartementet. Sänkt skatt för pensionärer
Finansdepartementet Skatte- och tullavdelningen Fi2017/01434/S1 Sänkt skatt för pensionärer Mars 2017 Innehållsförteckning 1 Sammanfattning... 3 2 Lagtext... 4 3 Bakgrund... 7 4 Överväganden och förslag...
Statistiska centralbyrån 201
)DPLOMHHNRQRPLXUROLNDSHUVSHNWLY Barnens ekonomiska standard bestäms huvudsakligen av föräldrarnas förvärvsinkomster tillsammans med samhälleliga bidrag och ersättningar. Genom arbete under framförallt
Inkvarteringsstatistik för hotell
Christina Lindström, bitr. statistiker Tel. 018-25491 Turism 2016:7 25.8.2016 Inkvarteringsstatistik för hotell Juli 2016 Marginell minskning av hotellgästnätter i juli, preliminära siffror Antalet övernattningar
Europeiskt ungdomsindex. Johan Kreicbergs November 2011
Europeiskt ungdomsindex Johan Kreicbergs November 2011 Innehåll 1 Innehåll Inledning... 2 Så utfördes undersökningen...3 Ingående variabler...3 Arbetslöshet... 4 Företagande...5 Chefsbefattningar... 6
Kommunfakta 2015. barn och familj
Kommunfakta 2015 barn och familj Kommunfakta 2015 Barn & familj Definitioner Kommentarer Källor KÄLLOR TILL STATISTIKEN Grund för redovisningen av familjeförhållanden är SCB:s befolkningsregister. Data
Bilaga 3. Fördelningspolitisk redogörelse
Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse Innehållsförteckning Sammanfattning...7 Inkomstfördelningen under 199-talet...7 Fördelning av offentlig konsumtion år
Bättre utveckling i euroländerna
Bättre utveckling i euroländerna I denna skrift presenteras fakta rörande BNP, tillväxt, handel och sysselsättning för Sverige och övriga utanförländer jämfört med euroländerna. Den gängse bilden av att
Utmaningar och reformagenda för svensk ekonomi. Lars Calmfors Saco Makro Sandhamn
Utmaningar och reformagenda för svensk ekonomi Lars Calmfors Saco Makro Sandhamn 2016-06-02 Mål Hög inkomstnivå Jämn inkomstfördelning Hög och jämnt fördelad sysselsättning Generös invandrings- och flyktingpolitik
Är hushållens skulder ett problem?
Är hushållens skulder ett problem? Alexandra Leonhard alexandra.leonhard@boverket.se Vad gör Boverket och f.d. BKN? BKN:s uppdrag: Kreditgarantier Förvärvsgarantier Hyresgarantier Stöd till kommuner Analyser:
Skatt på företagande. maj Skattejämförelse för företagare i Sverige och 20 andra länder
Skatt på företagande maj 2010 Skattejämförelse för företagare i Sverige och 20 andra länder 2 Skattejämförelse för företagare i Sverige & 20 andra länder Svenskt Näringsliv har låtit genomföra en undersökning