Vårt jordbruks framtid
|
|
- Gösta Olofsson
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 BIRGER ISACSON: Vårt jordbruks framtid Med utgångspunkt från de pågående förhandlingarna om ett nytt jordbruksavtal behandlar lantmästare Birger Isacson, Lantbrukarnas Riksförbund, i denna artikel problematiken kring det svenska jordbrukets framtid. En mycket genomgripande rationalisering av jordbruket har skett de senaste 25 åren. Utan denna skulle priserna på jordbruksprodukter ligga väsentligt över de aktuella. jordbrukets andel av vad konsumenterna nu totalt betalar för livsmedel är endast 25 %. R esten går till importerade livsmedel, emballage, hantering och moms etc. I sacson varnar för att basera landets livsmedelsförsörjning på import av jordbruksprodukter då den internationella marknaden är labil och priserna mycket varierande. I stället borde jordbruket just nu göra betydande nyinvesteringar, och författaren talar varmt för att dessa skulle ske på animalieproduktionens område. Korna borde vara förtjänta av en hedersplats i ett välståndssamhälle, skriver han. När detta skrivs den l februari pågår förhandlingar mellan Statens jordbruksnämnd, som företrädare för staten, och Lantbrukarnas riksförbund om villkoren för ett nytt jordbruksavtal. Det nuvarande avtalet löper ut med juni månads utgång. Ett nytt avtal skall beslutas av vårriksdagen. Det skulle förvåna mig, om ett sådant avtal vore träffat för en ny tvåårsperiod, då denna tidskrift är ute hos läsarna. Läget på arbetsmarknadens avtalsområde verkar i år kärvare än på länge. Kraven är mycket höga samtidigt som behovet av en stabil ekonomi är mera påtagligt än någonsin. Att i en sådan situation träffa en snabb uppgörelse om jordbrukets villkor för de närmaste åren är inte lätt. Det skulle i nuläget vara ett betydande plus för regeringen att kunna peka på ett jordbruksavtal som inte ger utrymme för några väsentliga prishöjningar. Det bud som jordbruket fått visar också på en klar ovilja att medverka till realprisförbättringar för jordbruket. Det innehåller endast ett skydd för en fortgående inflation. Ett sådant bud kan jordbruket inte ta. Det finns starka skäl till detta. Utvecklingen inom jordbruket under senare år har nämligen varit sådan att man har anledning att ställa frågan: Hur ska vi ha det med vårt jordbruk? Liten titt tillbaka Vi har haft till synes ändlösa diskussioner om vårt jordbruks framtid. Mammututredningar har arbetat, producerat tusentals trycksidor och föreslagit nya vägar.
2 74 Riksdagen har beslutat om olika lösningar vid skilda tillfällen. Ändå säger jordbruket att det finns en rad olösta problem. Kanske detta ändå inte är så underligt. Distansen mellan teori och verklighet är nämligen mycket påtaglig just inom denna näring. Allmänekonomers och politikers drömmar och påståenden är ofta betydligt svårare att förverkliga än att uttala. När man vill förändra i en näring kan man inte bortse från det historiska ursprunget. Från att i början av detta sekel vara den helt dominerande näringen och så sent som 1940 sysselsätta närmare en fjärdedel av landets befolkning, är det i dag inte mer än drygt 5 procent som är yrkesverksamma inom den primära jordbruksproduktionen. Själva strukturen inom jordbruket är ursprungligen avpassad till en självhushållningens ekonomi. Men i dag är jordbruket i högsta grad en kommersiell näring. Den omställningsprocess som pågått och pågår måste emellertid ske med beaktande av de strukturella problem som alltid är verklighetsbetonade. Jordbruksproduktionen försiggår på fixerade arealer. De fält det gäller att odla är fixerade på kartan. De har alla en ägare. För den som vill reformera kan detta synas som ett onödigt hinder. Därför finns det många missnöjda ekonomer, vilka anser att det svenska jordbruket inte har någon nämnvärd plats i framtidens specialiserade världshushållningssamhälle. Deras förslag att köpa livsmedlen utifrån har gjort sig starkt påminda vid skilda tillfällen, knappast någon gång starkare än i samband med förarbetena till 1967 års jordbrukspolitik. Gunnar Byttner skrev i Svensk Tidskrift 1966 att en nyorientering som syftar till att utan dröjsmål friställa arbetskraft och kapital från jordbruket för användning i mera produktiva sektorer av vårt lands näringsliv skulle innebära betydande besparingar för konsumenterna och mycket stora produktionsvinster för ekonomin som helhet. Det beslut som fattades av 1967 års riksdag innebär också att jordbrukspolitikens primära målsättning bland annat är att frigöra kapital och arbetskraft. Lärdomar av 1967 års jordbrukspolitik Riksdagen beslöt emellertid att vi ska ha ett jordbruk i landet av tillräcklig omfattning för att vi även under en längre tids avspärrning skall kunna vara självförsörjande med livsmedel. Samtidigt fastslogs att produktionsvolymen kunde och skulle krympas. Den 80-procentiga självförsörjningsgraden fastställdes. Det innebär i princip att vi under fredstid skall inom landet producera ca 80 procent av vårt kaloribehov samt att vår beredskap skall omfatta upplagring av livsviktiga produktionsmedel som kan användas vid en avspärrning. Genom att övergå från en kost som innehåller rikligt med animalier till en mera vegetabilierik kost klaras försörjningen om gränserna stängs. Riksdagen uttalade emellertid samtidigt, att vad gäller mjölk och mjölkprodukter bör vi i princip vara självförsörjande under fredstid. Vid denna tidpunkt fanns det emellertid vissa överskott av mejeripro-
3 75 dukter. Begreppet»smörberg» ansågs 1967 vara ett så stort problem att riskdagen ansåg det nödvändigt med en minskning av mjölkproduktionen. En sådan kunde åstadkommas genom en lämplig»prispress». Nyorienteringen av den svenska jordbrukspolitiken 1967 kännetecknas annars främst av att satsa hårdare på rationalisering av jordbruket. Staten erbjuder genom lantbmksnämndema garantilån till jordbruket för en sådan rationalisering. Cirka 300 milj kronor per år ställs till förfogande, men på villkor att rationaliseringsinsatsen kan anses genomgripande, vara företagsekonomiskt fullt lönsam och samhällsekonomiskt motiverad. Något småplotter skall det inte bli tal om här. I princip ingen hjälp för att bygga ut en ladugård från 10 till 20 mjölkkor, men grönt ljus för den som bygger nytt för minst 50 kor på en gång. Specialiserade företag skulle främst stödjas. Tidigare villkor att sammankoppla växtodling med djurproduktion slopades. Specialiseringens fördelar, vilka är så påtagliga inom industrin, borde fullt ut kunna tillämpas även inom jordbruket, sades det. Det betyder i klartext att en äggfabrik för höns eller en svinfabrik för gödsvin bör kunna ges stöd utan att annan areal behövs än den plats där industribyggnaden ligger. Vid denna tidpunkt hade inte miljödebatten kommit riktigt i gång i vårt land. Varningar som uttalades om att det fanns betydande immisionsproblem kring de stora animaliefabrikerna och att det måste finnas betydande arealer för att sprida gödseln, togs inte på allvar antog emellertid riksda,gen en miljöskyddslag, som i princip omöjliggör uppförande av areallösa animaliefabriker, vilket är en illustration till hur svårt det kan vara att tillämpa erfarenheter från industrins specialisering på en biologisk produktionsprocess. Det kan vara irriterande för ekonomer och rationaliseringsivrare att behöva ta sådana hänsyn. Konsumenterna vill ha billiga livsmedel Konsumenterna vill naturligtvis ha billiga livsmedel. Men de som producerar livsmedlen måste också få så pass betalt för sina produkter att de får sina kostnader täckta och en rimlig ersättning för sitt eget arbete. Utan en mycket långtgående rationalisering och effektivisering inom jordbruket skulle livsmedlen i dag vara mycket dyrare om bonden alls skulle ha något för sitt arbete. Det räcker med att peka på några siffror ur ett nyligen publicerat meddelande från Jordbrukets utredningsinstitut för att belysa detta. Sedan 1945 har arbetskostnaderna i jordbruket fram till år 1969 ökat med över 800 procent och de totala kostnaderna för jordbruket med 393 procent, medan avräkningspriset för samtliga jordbruksprodukter ökat med endast 127 procent. Mjölkpriset till producenten har under denna tid ökat med 153 procent men äggpriset med endast 10 procent. Reflektionerna gör sig själva. Jag vågar påstå att jordbrukarna i vårt land under dessa 25 år genomfört något
4 76 av en revolution inom sin gamla näring hästar har ersatts av över traktorer. Skördetröskningen har slagit helt igenom. Idag finns närmare självgående tröskor i drift och ungefär lika många traktordragna. Avkastningen på jordarna har ökat med mellan procent för olika grödor beroende på bl a bättre sorter och riklig användning av gödselmedel. Mjölkkornas avkastning har ökat med i genomsnitt cirka 35 procent under samma tid. Antalet arbetstimmar inom jordbruket är nu inte mer än en tredjedel av vad det var för 25 år sedan, och antalet företag är mindre än hälften. Jordbrukarna har med andra ord gjort sitt bästa för att anpassa näringen till den nya tidens krav och genom en fortgående effektivitetsförbättring försökt skapa större lönsamhet för sig själva. Utvecklingen inom lantbrukets egna förädlingsföretag har starkt medverkat till att möjliggöra denna omvandling. Det finns därför inga skäl till ett påstående att vi har dyra livsmedel på grund av en ineffektiv jordbruksproduktion. Att vi har dyra livsmedel beror istället på att vi har ett högt kostnadsläge överhuvudtaget i vårt land. Vid en jämförelse med EEC kan konstateras att vi har i stort sett samma produktpriser som inom EEC, medan t ex arbetskostnaderna är hälften av våra. Endast genom att vårt lands jordbrukare kommit längre i rationaliseringshänseende än i flertalet andra länder är detta möjligt. Det kan emellertid vara värt att observera, då livsmedelspriserna diskuteras ur konsumentsyn punkt, att jordbrukets andel av vad konsumenten sammantaget betalar för samtliga livsmedel bara är ungefär en fjärdedel. Tre fjärdedelar går alltså åt för att betala för importerade livsmedel, förädling, emballage och hantering, moms etc. Konsumenterna efterfrågar också allt mer högt förädlade livsmedel.»färdigt för bordet»,»färdigt för smörgåsen». Den inbyggda hembiträdesservicen kostar mycket, men de pengarna får inte jordbruket stor glädje av. Konsumenten vill emellertid också ha sunda, giftfria livsmedel - och jag tror att han sätter värde på att vårt behov av livsmedel i stort kan täckas av en inhemsk produktion. Det är ett trygghetskrav. Varför inte större import? Frågan ställdes med betydande skärpa i samband med vår jordbrukspolitiks utformning 1967, om vi inte borde importera betydligt mera livsmedel. Frågan återkommer ständigt - ofta som ett krav. De som argumenterar för detta kan peka på de låga världsmarknadspriser som råder på många jordbruksprodukter. Vad som emellertid är väsentligt att komma ihåg, är att världsmarknadens priser inte på något sätt återspeglar olika länders produktions- eller konkurrensförmåga. På världsmarknaden finns i stort endast restpartier som dumpas dit i hägnet av inhemska gränsskydd. Vi gör det själva för vissa överskottsprodukter. Men att bygga ett lands försörjning på en sådan världsmarknad vore lättsinnigt. Den marknaden
5 77 är labil och osäker, och erfarenheter av krigssituationer har lärt oss att lockande restpartier till låga priser snabbt kan försvinna. En tillräckligt stor inhemsk produktion är alltså ur många synpunkter en trygghetsfråga för konsumenten. Men ändå talas det om stora överskott utanför landets gränser. Vi hade under 1970 feta rubriker i tidningarna om enorma smörberg inom EEC. Vad var det egentligen fråga om? Jo lager om 450 milj kg inom en marknad om 250 miljoner människor ( = 2 kg per person). Smörberget har i dag smält ner till mindre än hälften. Det kan nu spåras vissa klara tendenser också i andra länders produktionsutveckling. De arbetsintensiva och starkt bundna produktionsgrenarna viker, medan produktion av spannmål och andra växtprodukter ökar. Även den animalieproduktion som kan mekaniseras kraftigt visar ökning. Det senare betyder att broiler-, fläsk- och äggproduktionen visar ökning, medan mjölk- och köttproduktionen minskar. Det är samrna fenomen som hos o s. Vid en mjölkkongress i Europa i somras rapporterades från samtliga länder ett vikande intresse för mjölkproduktionen och att ingen nyinvestering äger rum. Inte minst har den svaga lönsamheten och den tara bundenheten i denna produktion kapat svårigheter. Av allt att döma torde utvecklingen vara densamma i öststaterna. Sovjet verkar ha stora problem med sin animalieproduktion. Krisen i Polen tog ett akut ut- tryck i samband med prishöjning och brist på animaliska livsmedel. Sverige har nu måst börja importera torrmjölk från Canada och smör från Finland. Så starkt har mjölkproduktionen minskat i vårt land. Allt fler jordbrukare har konstaterat att mjölkproduktionen inte betalar sina kostnader. Sedan 1966 har därför mjölkkornas antal minskat med nära Vi har i dag drygt kor, 1960 hade vi l Huvudparten av vår köttproduktion är baserad på de kalvar som mjölkkorna föder. Jordbrukarna rn enar nu, att det måste skapas en sådan lönsamhet inom mjölkproduktionen att den nedåtgående trenden kan hejdas. Det finns ingen anledning att låta utslaktningen gå vidare. Men förutsättningen är att prissättningen på mjölk blir sådan att en godtagbar lönsamhet kan uppnås. Därför ställs det också i detta avseende höga krav på prisförbättringar vid årets jordbruksförhandlingar. Stora nyinvesteringar Jordbruket borde nu göra stora nyinvesteringar för att klara konkurrensen i framtiden. Investeringsintresset finns men det finns allvarliga hinder. Låt mig peka på några av dessa. De sista årens hårda kreditpolitik och höga ränteläge har försatt jordbruket i en besvärlig situation. Investeringsverksamheten har stoppats upp. Detta framgår bland annat av att de statliga kreditramarna om 300 milj kronor pr år inte utnyttjas ens till hälften. Lönsamheten är trots de rationaliseringar som beskrivits i det före-
6 78 gående långt ifrån tillfredsställande. Främst är det mjölk- och köttproduktionen som visar otillfredsställande ekonomi. Inte ens de mest högrationella företagen inom denna sektor kan uppvisa en godtagbar lönsamhet. Än mindre kan en dyrbar nyinvestering förränta nedlagt kapital. Resultatet har blivit att många av våra bästa och mest effektiva ladugårdar tömts på djur. Skall denna utveckling kunna brytas måste priserna på mjölk höjas. Enligt kalkyler utförda vid Lantbrukshögskolan skulle en prishöjning hos producenten på 15 öre pr kg mjölk erfordras för att nå full lönsamhet. Mjölken är dock ett av de värdefullaste livsmedlen. Dess protein är mera allsidigt än något annat. Proteinets pris i mjölk är lägre än i något annat livsmedel. Kon stampas i dag ut både i Sverige och många andra länder, därför att hon inte är»kon kurrenskraftig», trots att hon ger oss rå varor till de bästa av alla livsmedel. Hon omvandlar för människan värdelöst växt material, och hon skapar förutsättningar för oss att klara vår livsmedelsförsörjning vid en längre avspärrning på ett sätt som inget annat djur kan göra. Kon kan också på ett biologiskt riktigt sätt hjälpa oss att hålla odlingslandskapet öppet. Kon borde med andra ord vara förtjänt av en he dersplats i ett välståndssamhälle! Endast en riktig jordbrukspolitik kan återföra henne till den hedersplatsen. Men det brådskar.
Skånskt lantbruk. En snabb blick in i framtiden till år 2025 KUNSKAP FÖR LANDETS FRAMTID
KUNSKAP FÖR LANDETS FRAMTID Skånskt lantbruk En snabb blick in i framtiden till år 2025 G.A. Johansson, L. Jonasson, H. Rosenqvist, K. Yngwe (red) 2014 Hushållningssällskapet Skåne och Länsstyrelsen i
2011-03-30 LS 0906-0526. Motion 2009:22 av Raymond Wigg m.fl. (MP) om att göra Stockholms län till en GMO-fri zon
Stockholms läns landsting Landstingsrådsberedningen SKRIVELSE 1 Ankom Stockholms läns landsting 2011-03-30 LS 0906-0526 2011-03» 3 0 j lanostingssrvrelsew Dnr. Landstingsstyrelsen j 1 1-04- 1 2 * 0 44
Landstingsstyrelsens förslag till beslut
FÖRSLAG 2011:43 LS 0906-0526 1 (2) Landstingsstyrelsens förslag till beslut Motion 2009:22 av Raymond Wigg m.fl. (MP) om att göra Stockholms län till en GMO-fri zon Föredragande landstingsråd: Gustav Andersson
Motion till riksdagen. 1988/89: Jo229 av Håkan Hansson och Karl Erik Olsson (båda c) Nya industriråvaror från lantbruket
Motion till riksdagen 1988/89: av Håkan Hansson och Karl Erik Olsson (båda c) Nya industriråvaror från lantbruket Lantbruket har en stor betydelse för sysselsättningen i landet såväl direkt i producentledet
Ekologisk produktion
Ekologisk produktion Varför matchar inte utbudet efterfrågan? en kortversion Foto: Johan Ascard Producentpriset för ekologiskt producerade jordbruksprodukter är betydligt högre än för konventionellt producerade
Arjeplogs framtid. - en uppmaning till gemensamma krafttag. Populärversion
Arjeplogs framtid - en uppmaning till gemensamma krafttag Populärversion Förord Utvecklingen i Arjeplog präglas av två, relativt motstående, tendenser. Dels utvecklas delar av näringslivet, främst biltestverksamheten
Tentamen. Makroekonomi NA0133. Augusti 2015 Skrivtid 3 timmar.
Jag har svarat på följande fyra frågor: 1 2 3 4 5 6 Min kod: Institutionen för ekonomi Rob Hart Tentamen Makroekonomi NA0133 Augusti 2015 Skrivtid 3 timmar. Regler Svara på 4 frågor. (Vid svar på fler
Tips från ProAgria. Ösp:s Ekonomiseminarium 10.4.2013 Per-Erik Järn Tfn.: 050-4632535. Österbottens Svenska Lantbrukssällskap
Tips från ProAgria Ösp:s Ekonomiseminarium 10.4.2013 Per-Erik Järn Tfn.: 050-4632535 Vem är jag? Ekonomirådgivare på ProAgria Lantbrukssällskapet Agrolog YH Hemma från Pedersöre Jobbat på Lantbrukssällskapet
15 Svar på interpellation 2013/14:452 om arbetsvillkoren för vikarier Anf. 122 Arbetsmarknadsminister ELISABETH SVANTESSON (M):
15 Svar på interpellation 2013/14:452 om arbetsvillkoren för vikarier Anf. 122 Arbetsmarknadsminister ELISABETH Herr talman! Kerstin Nilsson har frågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att
Motion till riksdagen 2015/16:2603 av Ulf Berg m.fl. (M) Bra mat och stärkt konkurrenskraft
Kommittémotion Motion till riksdagen 2015/16:2603 av Ulf Berg m.fl. (M) Bra mat och stärkt konkurrenskraft Förslag till riksdagsbeslut 1. Riksdagen ställer sig bakom det som anförs i motionen om att införa
STATSRÅDETS MEDDELANDE TILL RIKSDAGEN OM ÅTGÄRDER SOM STÄRKER KOSTNADSKONKURRENSKRAFTEN
STATSRÅDETS MEDDELANDE TILL RIKSDAGEN OM ÅTGÄRDER SOM STÄRKER KOSTNADSKONKURRENSKRAFTEN Den ekonomiska utvecklingen är inne i en av de allra svagaste faserna i Finlands ekonomiska historia. Vid utgången
Lantbrukets effekter på Åland 2014
8.9.2015/LB Lantbrukets effekter på Åland 2014 Primärnäringarna och livsmedelsindustrin Ca 880 sysselsatta (tills. med indirekt sysselsättning, ca 1 335) Total omsättning, 186,0 miljoner euro Livsmedelsindustrin
12 punkter för en hållbar mat- och jordbrukspolitik
12 punkter för en hållbar mat- och jordbrukspolitik maj 2009 www.centerpartiet.se Inledning EU:s gemensamma jordbrukspolitik är grunden till en fungerande inre marknad och begränsar riskerna för ojämlika
Information juni 2004
2004-06-08 Östgöta Kräftprojekt Information juni 2004 701 45 Örebro, Sweden 1 Information från Östgöta Kräftprojekt Östgöta Kräftprojekt har under våren fortsatt enligt plan. Vi har svarat på frågor inför
Policy Brief Nummer 2011:1
Policy Brief Nummer 2011:1 Varför exporterar vissa livsmedelsföretag men inte andra? Det finns generellt både exportörer och icke-exportörer i en industri, och de som exporterar kan vända sig till ett
DET NORDISKA JORDBRUKETs EFFEKTIVITET
333 DET NORDISKA JORDBRUKETs EFFEKTIVITET Av agr. lic. SVEN HOLMSTRöM Är de nordiska ländernas jordbruk effektiva? Den frågan ställs -och besvaras - i denna artikel av chefen för jordbrukets utredningsinstitut,
Policy Brief Nummer 2013:1
Policy Brief Nummer 2013:1 Traktor till salu fungerar den gemensamma marknaden? Att köpa en traktor är en stor investering för lantbrukare. Om distributionen av traktorer underlättas ökar konkurrensen
Uppföljning av livsmedelsstrategin
Uppföljning av livsmedelsstrategin Kvartalsrapport Kvartal 3, Mål: - Det reala produktionsvärdet för livsmedel skall växa med 1 procent per år i primärledet. - Antalet yrkesverksamma på livsmedelsproducerande
Småföretagsbarometern
Småföretagsbarometern Sveriges äldsta och största undersökning av småföretagarnas uppfattningar och förväntningar om konjunkturen Våren 11 SÖDERMANLANDS LÄN Swedbank och sparbankerna i samarbete med Företagarna
Tal vid konferensen "Can the market work for nature" på Wiks slott
Startsidan för www.regeringen.se Hoppa till sidinnehållet Hoppa till sidmenyn Anpassa webbplatsen Lyssna Press Avancerat sök Sök Sök Här är du: Regeringen och Regeringskansliet Publikationer Så styrs Sverige
Småföretagsbarometern
Småföretagsbarometern Sveriges äldsta och största undersökning av småföretagarnas uppfattningar och förväntningar om konjunkturen Våren 11 SKÅNE LÄN Swedbank och sparbankerna i samarbete med Företagarna
För flera 100 år sedan ägdes marken av staten och av adeln och av bönder i byar. Frälsebönder betalade till adeln, skattebönder till staten.
AV STAFFAN DANIELSON 03092014 Vem äger Sveriges lantbruk, igår, idag och imorgon? Några fakta och synpunkter Sveriges skogsmarksareal uppgår till 28 milj. hektar. Av denna areal är 22,5 miljoner hektar
Lägre priser på världsmarknaden framöver
På tal om jordbruk fördjupning om aktuella frågor 2014-07-11 Lägre priser på världsmarknaden framöver Priserna på världsmarknaden ser ut att utvecklas ganska svagt de kommande tio åren. Om man räknar bort
Näringsdepartementet Anneke Svantesson 103 33 Stockholm. n.registrator@regeringskanslie.se anneke.svantesson@regeringskansliet.
Näringsdepartementet Anneke Svantesson 103 33 Stockholm n.registrator@regeringskanslie.se anneke.svantesson@regeringskansliet.se 2015-04-27 Ert dnr: N2015/2191/J Vårt dnr: 2015/0011/1 Naturskyddsföreningens
Internationella rapporten 2013
Internationella rapporten 2013 Ingvar Eriksson, Svenska Pig Svenska Pig deltar i ett internationellt nätverk, InterPIG. I nätverket jämförs produktionsresultat från medlemsländerna och ekonomiska parametrar.
Policy Brief Nummer 2012:4
Policy Brief Nummer 2012:4 Export av livsmedel till vilket pris? Exporterande företag sätter ofta olika pris på en vara på olika marknader. Traditionellt tänker man sig att det beror på att företag anpassar
"Foodshed". Varifrån kommer vår mat och hur kommer den till oss?
"Foodshed". Varifrån kommer vår mat och hur kommer den till oss? Susanne Johansson, Institutionen för ekologi och växtproduktionslära, SLU, tel: 018-67 14 08, e-post: Susanne.Johansson@evp.slu.se Varifrån
Penningpolitiken och Riksbankens kommunikation
ANFÖRANDE DATUM: 2007-10-08 TALARE: PLATS: Förste vice riksbankschef Irma Rosenberg Swedbank, Stockholm SVERIGES RIKSBANK SE-103 37 Stockholm (Brunkebergstorg 11) Tel +46 8 787 00 00 Fax +46 8 21 05 31
Regional balans för ekologiskt foder
Lantbruksekonomen 3 november 2011 Lars Jonasson, Agr Dr Haraldsmåla gård 370 17 Eringsboda Tel: 0457-46 10 53 Regional balans för ekologiskt foder Tre regionala marknadsbalanser har upprättats för ekologiska
11 000 ungdomsjobb hotas i Västra Götaland. - Så slår förslaget om höjda arbetsgivaravgifter mot unga i Västra Götaland och Göteborg
11 000 ungdomsjobb hotas i Västra Götaland - Så slår förslaget om höjda arbetsgivaravgifter mot unga i Västra Götaland och Göteborg september 2014 2014-09-08 2 (6) Förslag om höjda arbetsgivaravgifter
Tidigare behandlad vid samråd med EU-nämnden: 20 oktober 2006
Bilaga 1 Slutlig Rådspromemoria 2006-12-08 Jordbruksdepartementet Naturresurs- och sameenheten Rådets möte den 19-21 december 2006 Dagordningspunkt 3a och 3b Rubrik: 3. Ekologiska produkter: a) Förslag
Visstid på livstid? En rapport om de otrygga anställningarna
Visstid på livstid? En rapport om de otrygga anställningarna Visstid på livstid? En rapport om de otrygga anställningarna Rapport av Annakarin Wall, Kommunal 2013 Kommunal Visstid på livstid? - En rapport
INLEDNING HELENA STENBERG LENA WIDEBECK PRODUKTIONSNYCKELTAL FÖR DIKOR INLEDNING
2006 dikor INLEDNING För att lyckas ekonomiskt i dikalvsproduktionen krävs att korna har god fertilitet och att kalvarna inte bara överlever utan även växer bra fram till avvänjningen. Det förutsätter
Sammanställning av intervjuer med rådgivare
Bilaga 7 till Tre år med Mångfald på slätten (OVR306) Sammanställning av intervjuer med rådgivare I april 2011 har telefonintervjuer genomförts med 25 växtodlingsrådgivare från Skåne, Östergötland, Västergötland
- Fortsatta studier. Studentarbeten
- Fortsatta studier Studentarbeten Innehåll 1 Uppslag för kommande studentarbeten... 3 2 Bo, leva och vara på landsbygden... 3 Att skapa en positiv utvecklingsspiral är viktigt för landsbygdskommuner...
Hon vågar satsa på korna. Hon vågar satsa på korna
Hur skulle en av dagens artiklar om en vardagshändelse kunnat se ut på medeltiden? Så här kanske?; Bondfrun vågar satsa på korna. Hon har 8 kor som hon satsar högt på! Nästa vecka ska hon flytta en mil
Ekologiska spannmålsmarknaden 2015
Ekologiska spannmålsmarknaden 2015 - Vad är på gång och vilka rörelser finns på marknaden i Sverige, EU och USA? Olle Ryegård, Agroidé AB Inledning Totalproduktionen av svensk certifierad säljbar ekologisk
Jordbruksinformation 7 2010. Starta eko Växtodling
Jordbruksinformation 7 2010 Starta eko Växtodling Strängläggning av en fin rajsvingelfrövall i Dalsland. Börja med ekologisk växtodling Text och foto: Thorsten Rahbek Pedersen, Jordbruksverket Det finns
PM Reflektioner på metod för samhällsekonomisk bedömning inom projektet Stadens ljud
1 PM Reflektioner på metod för samhällsekonomisk bedömning inom projektet Stadens ljud Kenneth Hermele, ekonom och humanekolog, verksam vid Lunds och Göteborgs universitet Idag brukar vi människor globalt
Motion till riksdagen: 2014/15:2976 av Ulf Berg m.fl. (M) Bra mat och stärkt konkurrenskraft
Kommittémotion Motion till riksdagen: 2014/15:2976 av Ulf Berg m.fl. (M) Bra mat och stärkt konkurrenskraft Sammanfattning Hela Sveriges utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter
Nyckeltalsinstitutets. årsrapport 2013
Nyckeltalsinstitutets årsrapport 2013 För 18:e året i rad sammanställer Nyckeltalsinstitutet en rad olika personalnyckeltal. För tolfte året presenteras Attraktiv Arbetsgivarindex AVI och för nionde året
Sammanfattning av Svenskt Växtskydds synpunkter och förslag:
Stockholm 2014-09-01 Remissyttrande Ert Dnr: M2013/2065/Ke Vårt Dnr: SV/2/14 Miljödepartementet Kemikalieenheten 103 33 Stockholm Förslag till ny nationell reglering om avgifter för ansökningar som rör
Perspektiv på utvecklingen på svensk arbetsmarknad
Perspektiv på utvecklingen på svensk arbetsmarknad PENNINGPOLITISK RAPPORT OKTOBER 13 3 Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktig för Riksbanken vid utformningen av penningpolitiken. För att få en så rättvisande
DEMOKRATISK KAPITALBILDNING
DEMOKRATISK KAPITALBILDNING Av civilekonom CARL LEISSNER DIREKTÖR AxEL IVEROTH i Sveriges Industriförbund gjorde för kort tid sedan ett uttalande om kapitalbildningen under 60-talet. Han framhöll bl. a.
VADDÅ EKO? Ekologiskt, vad innebär det? Och hur kontrolleras det?
VADDÅ EKO? Ekologiskt, vad innebär det? Och hur kontrolleras det? För att du ska veta att maten är ekologisk räcker det att det står ekologisk på förpackningen. Eller så kikar du efter de här två märkena,
Svenska kustvatten har God ekologisk status enligt definitionen i EG:s ramdirektiv
7 Ingen övergödning Miljökvalitetsmålet Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna
Vad betyder 40-talisternas uttåg för företagens kompetensförsörjning? PATRIK KARLSSON JULI 2010
Vad betyder 40-talisternas uttåg för företagens kompetensförsörjning? PATRIK KARLSSON JULI 2010 Inledning 2 1. Inledning För många företag är medarbetarna och deras kompetens den viktigaste resursen i
Projektet Hästliv som handlar om slutet på hästens liv. Projektet drivs via HNS i samarbete med bland annat Jordbruksverket, SLU och LRF.
Projektet Hästliv som handlar om slutet på hästens liv. Projektet drivs via HNS i samarbete med bland annat Jordbruksverket, SLU och LRF. 1 Vad händer egentligen med hästar i Sverige när de av någon anledning
UTVÄRDERINGSRAPPORT 2014-03-26
UTVÄRDERINGSRAPPORT 2014-03-26 Innehållsförteckning Inledning 3 Beskrivning av behov och förutsättningar i projektansökan 5 Kvantitativ utvärderingsinformation 6 Kvalitativ utvärderingsinformation 8 Relevanta
Riksbankens Företagsundersökning MAJ 2014 SMÅ STEG MOT STARKARE KONJUNKTUR OCH STIGANDE PRISER
Riksbankens Företagsundersökning MAJ 2014 SMÅ STEG MOT STARKARE KONJUNKTUR OCH STIGANDE PRISER Riksbankens företagsundersökning i maj 2014 Enligt Riksbankens företagsundersökning i maj 2014 har konjunkturen
LRFs viktigaste punkter inför höstbudgeten 2015. Tillsammans får vi landet att växa LATHUND FÖR POLITIKER
LRFs viktigaste punkter inför höstbudgeten 2015 Tillsammans får vi landet att växa LATHUND FÖR POLITIKER Vi är Sveriges bönder Lantbrukarnas Riksförbund, LRF, är en partipolitiskt obunden intresse- och
Brukarundersökning på Alkoholpolikliniken 2012
2012-10-01 Brukarundersökning på Alkoholpolikliniken 2012 Avd. för verksamhetsutveckling Socialförvaltningen Adress Box 834, 391 28 Kalmar Besök Skeppsbrogatan 55 Tel 0480-45 00 00 vx britt.kronberg@kalmar.se
Nu gävlar går det bra!
Stockholms län Juni 27 Nu gävlar går det bra! Företagskonkurser i Riket 1989-26 (Källa: Upplysningscentralen, UC) 18,9 16,8 1,3 12,7 1-tal 6,9 8,2 1,1 9,8 9,1 7,6,4,6 6,3 6,9 7,1 6,6,9,3 89 199 91 92 93
Mitt liv som mobbad. Wiveca Wendin
Mitt liv som mobbad Wiveca Wendin 1 Mitt liv som mobbad Copyright 2012, Wiveca Wendin Ansvarig utgivare: Wiveca Wendin Framställt på vulkan.se ISBN: 978-91-637-1642-3 2 Innehåll 1. Några ord av författaren
Vad vill Moderaterna med EU
Vad vill Moderaterna med EU Förstärka Miljö och Fredsfrågan Underlätta för handel Bekämpa internationell brottslighet Varför skall jag som Eksjöbo intressera mig för EU och rösta i EU valet Våra exporterande
LANTBRUKARNAS RIKSFÖRBUND LRF Skåne. Konsekvensanalys vattenskyddsområden i Skåne
LANTBRUKARNAS RIKSFÖRBUND LRF Skåne Konsekvensanalys vattenskyddsområden i Skåne 2010 1(1) Förord Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel och vi är alla överens om att dricksvattnet behöver värnas. I
Medelpensioneringsålder och utträdesålder
1 Rapport 2010-05-06 0-18 Medelpensioneringsålder och utträdesålder Enligt regleringsbrevet för budgetåret 2010 ska Pensionsmyndigheten senast den 6 maj 2010 redovisa genomsnittsålder för uttag av pension.
Sälj inte ditt frö för billigt!
Sälj inte ditt frö för billigt! Johan Biärsjö och Gunilla Lindahl- Larsson, SFO Intresset för fröodling har ökat betydligt på senaste tiden. Detta är säkert en effekt av att ekonomin i både spannmåls-
Manus Världskoll-presentation. Svenska FN-förbundet. Uppdaterad 2014-02-04. Bild 1
Manus Världskoll-presentation Svenska FN-förbundet Uppdaterad 2014-02-04 Bild 1 65 %, en klar majoritet, av alla svenskar tror att mindre än hälften av världens befolkning har tillgång till rent vatten.
Utvecklingen i. Tranemo kommun - indikatorer 2011
Utvecklingen i Tranemo kommun - indikatorer 2011 1 Indikatorer 2011 Syftet med Tranemo kommuns omvärldsanalys är att denna skall utgöra ett av underlagen för den strategiska planeringen. I denna bilaga
Snabb försämring men nu syns ljus i tunneln
1 (9) 2010-01-28 Arbetsmarknadsåret 2009 Snabb försämring men nu syns ljus i tunneln Den mycket kraftiga nedgången i världsekonomin under hösten 2008 fortsatte ett stycke in på 2009. Under senare delen
FöreningsSparbanken Analys Nr 33 24 november 2005
FöreningsSparbanken Analys Nr 33 24 november 2005 God potential för en ökad tjänsteexport De svenska företagen får bättre betalt för sina exporttjänster än för exporten av varor. Under perioden 1995-2004
Förord. Vi har ett bra och effektivt miljöarbete
Förord Vi har ett bra och effektivt miljöarbete i Sverige och Örebro län. I vårt län har vi minskat våra klimatpåverkande utsläpp med nästan 20 procent sedan 1990. Inom arbetet för minskad övergödning
KOMMUNIKATIONSMINISTERNS ALIBI
KOMMUNIKATIONSMINISTERNS ALIBI 221 Av sekreterare JAN GILLBERG Radioutredningens betänkanden har nyligen offentliggjorts. "Man behöver inte vara speciellt visionärt begåvad för att våga förutse, att utredningens
Östersjön. Gemensamt ansvar. Finlands jord- och skogsbruksproducenter. Svenska lantbruksproducenternas centralförbund SLC r.f.
Gemensamt ansvar Östersjön Finlands jord- och skogsbruksproducenter Svenska lantbruksproducenternas centralförbund SLC r.f. Centralförbundet för lant- och skogsbruksproducenter MTK r.f. Östersjön......
Formas Fokuserar Aktuell debatt i pocketformat
Formas Fokuserar Aktuell debatt i pocketformat Arbetsuppgifter till Formas Fokuserar Jordbruk som håller i längden Ekosystemtjänster i ett hållbart jordbruk Av Henrik Smith I vilka fyra olika grupper brukar
Generation Gör det själv. Malin Sahlén, Stefan Fölster Juli 2010
Generation Gör det själv Malin Sahlén, Stefan Fölster Juli 2010 Generation Gör det själv Malin Sahlén Sammanfattning Arbetslösheten bland Sveriges ungdomar ligger fortsatt på oroande hög nivå. Under 2009
FöreningsSparbanken Analys Nr 37 22 december 2005
FöreningsSparbanken Analys Nr 37 22 december 2005 Föreningssparbankens andra Tysklandpanel Tysklands reformer och konjunktur i ett inhemskt och internationellt ekonomperspektiv: Tyskland godkänd reformpolitik
Välkommen till ett Bondespel i tiden.
2-5 SPELARE FRÅN 10 ÅR Välkommen till ett Bondespel i tiden. Spelplanen och kortillustrationerna i denna jubileumsutgåva kommer från en svunnen tid. Penningsvärdet har däremot räknats upp till en nivå
Passiva bankkunder bolånemarknadens förlorare
Passiva bankkunder bolånemarknadens förlorare Bolånekunder, plocka russinen ur kakan! De fyra storbankernas andel av bolånemarknaden till hushåll ligger kvar på 92 procent under första halvåret i år. Nio
Det bästa året någonsin. Björn Lindgren, Johan Kreicbergs Juni 2008
Det bästa året någonsin Björn Lindgren, Johan Kreicbergs Juni 2008 Inledning 1 Inledning Att 2007 var ett bra år på svensk arbetsmarknad är de flesta överens om. Antalet sysselsatta ökade med drygt 110
Agenda: Lars Medin. Kort sammanfattning om marknadsläget Priser? Hur ser efterfrågan ut de närmaste åren strukturella förändringar Vad skall man odla?
Lars Medin Agenda: Kort sammanfattning om marknadsläget Priser? Hur ser efterfrågan ut de närmaste åren strukturella förändringar Vad skall man odla? -2- Marknad Vete Sammanfattning 2006 Utbudsöverskott
Omläggning till ekologisk grönsaksodling
Ekologisk odling av grönsaker på friland Omläggning till ekologisk grönsaksodling förutsättningar och strategi Foto: Åsa Rölin Omläggning till ekologisk grönsaksodling förutsättningar och strategi Text
Uppföljning av livsmedelsstrategin
Uppföljning av livsmedelsstrategin Kvartalsrapport Kvartal 3, Mål: - Det reala produktionsvärdet för livsmedel skall växa med 1 procent per år i primärledet. - Antalet yrkesverksamma på livsmedelsproducerande
LRFs viktigaste punkter inför höstbudgeten 2015. Tillsammans får vi landet att växa LATHUND FÖR POLITIKER
LRFs viktigaste punkter inför höstbudgeten 2015 Tillsammans får vi landet att växa LATHUND FÖR POLITIKER Vi är Sveriges bönder Lantbrukarnas Riksförbund, LRF, är en partipolitiskt obunden intresse- och
Beställning och mottagning av utplanteringsväxter
nr 10 mars 2011 information till församlingar, samfälligheter och stift från svenska kyrkans arbetsgivarorganisation och från kyrkokansliet Beställning och mottagning av utplanteringsväxter Detta Observera
82:113) Motion 1981/82:2348. Per-Axel Nilsson och Gunbild Bolander Program för regional utveckling och resurshushållning (prop.
12 Motion 1981/82:2348 Per-Axel Nilsson och Gunbild Bolander Program för regional utveckling och resurshushållning (prop. 1981/ 82:113) I proposition 1981/82: 113 Program för regional utveckling och resurshushållning
Rapport från hearing: Genteknik ur ett risk- och sårbarhetsperspektiv. Rapportör: Sören Winge, tel.018-36 62 79
Rapport från hearing: Genteknik ur ett risk- och sårbarhetsperspektiv Datum: 15 mars 2006 Plats: Riksdagshuset, Stockholm Arrangör: Gentekniknämnden Moderator: Gunnar Björne Rapportör: Sören Winge, tel.018-36
Byggbranschen behöver stabilitet och vill bekämpa svartjobben - förläng ROT-avdraget!
Byggbranschen behöver stabilitet och vill bekämpa svartjobben - förläng ROT-avdraget! Byggbranschen har sedan början av nittiotalet haft en turbulent tid. Från 1991 till 1998 krympte branschen med ca 30
Kompetensbrist försvårar omställning TSL 2013:4
Kompetensbrist försvårar omställning TSL 2013:4 Trygghetsfonden TSL är en kollektivavtalsstiftelse med Svenskt Näringsliv och LO som ägare och vår uppgift är att hjälpa uppsagda till ett nytt jobb. TSL
RAPPORT. (S)-förslag hotar minst 1700 ungdomsjobb i Skaraborg
RAPPORT (S)-förslag hotar minst 1700 ungdomsjobb i Skaraborg (S)-förslag om höjda arbetsgivaravgifter hotar minst 1700 ungdomsjobb i Skaraborg Socialdemokraternas förslag om höjda arbetsgivaravgifter slår
Uppsala OL-allians karframställning 1(8) 2005-11-26 Enkät om kvaliteten på kartframställning i Uppland i allmänhet och Uppsala i synnerhet.
Uppsala OL-allians karframställning 1(8) 2005-11-26 Enkät om kvaliteten på kartframställning i Uppland i allmänhet och Uppsala i synnerhet. Syfte Styrelsen i Uppsala OL-allians vill få in kvalitetssynpunkter
INTERVENIA Skatt och pensionskonsulter för egenföretagare
1 INTERVENIA Skatt och pensionskonsulter för egenföretagare Nästan alla ägare av aktiebolag betalar privat mera skatter och avgifter än vad de egentligen är skyldiga att göra. Pensionsförsäkring är det
Sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer
Finansdepartementet Skatte- och tullavdelningen Sänkt mervärdesskatt på mindre reparationer Mars 2016 1 Promemorians huvudsakliga innehåll Inför budgetpropositionen för 2017 är det angeläget att skatteförslag
INFORMATION OM HUR JORDBRUKARE KAN MINSKA VÄXTNÄRINGSFÖRLUSTER SAMT BEKÄMPNINGSMEDELSRESTER.
INFORMATION OM HUR JORDBRUKARE KAN MINSKA VÄXTNÄRINGSFÖRLUSTER SAMT BEKÄMPNINGSMEDELSRESTER. Snabba råd: 1. Täck gödselbehållaren. 2. Större lagerutrymme för gödsel, för att undvika spridning under hösten.
! / » det finns en frustration. Trots. blivit något.« : : : /
Det saknas 1 4 läkare på Sveriges vårdcentraler. Skillnaderna är stora mellan olika landsting, men inte ett enda av dem lever upp till målet: att det ska finnas en fast allmänläkare per 1 5 invånare. Det
Fritidsenkäten 2014 Sammanställning av svar och index
Fritidsenkäten 2014 Sammanställning av svar och index Post Botkyrka kommun, 147 85 TUMBA Besök Munkhättevägen 45 Tel 08-530 610 00 www.botkyrka.se Org.nr 212000-2882 Bankgiro 624-1061 1 [11] Kvalitetsstöd
Om ni skulle göra om Lupp vad skulle ni göra bättre/ändra på?
Tips från Mora Om ni skulle göra om Lupp vad skulle ni göra bättre/ändra på? Involvera ungdomarna ännu mer än vad vi redan gör. Vad är viktig att tänka på i Lupparbetet? Förankring, bland lärare, tjänstemän,
6 Sammanfattning. Problemet
6 Sammanfattning Oförändrad politik och oförändrat skatteuttag möjliggör ingen framtida standardhöjning av den offentliga vården, skolan och omsorgen. Det är experternas framtidsbedömning. En sådan politik
Trogna bankkunder med bunden ränta
Trogna bankkunder med bunden ränta - bolånemarknadens förlorare SBAB:s uppdrag från ägaren, staten, är att bidra till konkurrens och mångfald på bolånemarknaden. Bolånerapporten belyser trender på bolånemarknaden
Varför högre tillväxt i Sverige än i euroområdet och USA?
Varför högre tillväxt i än i euroområdet och? FÖRDJUPNING s tillväxt är stark i ett internationellt perspektiv. Jämfört med och euroområdet är tillväxten för närvarande högre i, och i Riksbankens prognos
Översikten i sammandrag
OECD-FAO Agricultural Outlook 2009 Summary in Swedish OECD-FAO:s jordbruksöversikt 2009 Sammanfattning på svenska Översikten i sammandrag De makroekonomiska villkor som bildar underlaget för den här halvtidsrapporten
Strukturomvandling och effektivitet i det svenska jordbruket. Gordana Manevska-Tasevska Tel: 018 67 17 24 E-post: gordana.tasevska@slu.
PM 2015-01-14 Strukturomvandling och effektivitet i det svenska jordbruket Gordana Manevska-Tasevska Tel: 018 67 17 24 E-post: gordana.tasevska@slu.se Ewa Rabinowicz Tel: 046 222 07 83 E-post: ewa.rabinowicz@slu.se
Småföretagsbarometern
Småföretagsbarometern Sveriges äldsta och största undersökning av småföretagarnas uppfattningar och förväntningar om konjunkturen Hösten 2012 VÄSTRA GÖTALANDS LÄN Swedbank och sparbankerna i samarbete
1 Sammanfattning och slutsatser
1 Sammanfattning och slutsatser 1.1 Bakgrund Enligt regeringsformens 11 kap. 9 skall vid tillsättning av statlig tjänst avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Det
Jino klass 9a Energi&Energianvändning
Jino klass 9a Energi&Energianvändning 1) Energi är en rörelse eller en förmåga till rörelse. Energi kan varken tillverkas eller förstöras. Det kan bara omvandlas från en form till en annan. Det kallas
Brukarenkät IFO 2011. Kvalitetsrapport 2011:01 KVALITETSRAPPORT
Brukarenkät IFO 2011 Kvalitetsrapport 2011:01 KVALITETSRAPPORT Sammanställningen av enkätresultatet visar att förvaltningen totalt sett ligger högt på nöjdhetsskalan i alla frågeområdena. Speciellt glädjande
5 vanliga misstag som chefer gör
5 vanliga misstag som chefer gör och vad du kan göra för att undvika misstagen! www.helenastrom.se Telefon: +46(0)704 32 83 08 Inledning Först tänkte jag ge mina fem bästa tips till ledare. Men jag kom
Policy för hållbar utveckling och mat
Policy för hållbar utveckling och mat Bakgrund och syfte Bakgrund - Matens betydelse - mer än ett mål mat i Malmö I Malmö stad är maten alltid viktig. Mat tillhör livets glädjeämnen och angår oss alla,
3 juni 2003. Till Finansdepartementet Skatte- och tullavdelningen 103 33 Stockholm. Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel Ert Dnr Fi2003/1069
PETER EINARSSON Tel & fax 0477 401 60 E-post peter.einarsson@ekolantbruk.se 3 juni 2003 Till Finansdepartementet Skatte- och tullavdelningen 103 33 Stockholm Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel