OPTUS 2 Modellering av brottkriterier baserade på mikrostruktur i borlegerade stålkomponenter
|
|
- Ellen Lund
- för 4 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 OPTUS 2 Modellering av brottkriterier baserade på mikrostruktur i borlegerade stålkomponenter Författare: Stefan Golling Datum: Delprogram: Elektronik, mjukvara och kommunikation 1
2 Innehåll 1 Sammanfattning Bakgrund Varmformning av plåt Syfte Genomförande Värmebehandling av provmaterialet Numerisk simulering Resultat Bidrag till FFI-mål Resultaten av fyra homogeniserings modeller Utvärdering av fraktur i blandade mikro Spridning och publicering Kunskaps- och resultatspridning Publikationer Slutsatser och fortsatt forskning Framtida forskning baserad på resultat från Optus Deltagande parter och kontaktpersoner Kort om FFI FFI är ett samarbete mellan staten och fordonsindustrin om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter med fokus på områdena Klimat & Miljö samt Säkerhet. Satsningen innebär verksamhet för ca 1 miljard kr per år varav de offentliga medlen utgör hälften. För närvarande finns fem delprogram Energi & miljö, Fordons- och trafiksäkerhet, Fordonsutveckling, Hållbar produktionsteknik och Transporteffektivitet. Läs mer på 2
3 1 Sammanfattning Under senare år har efterfrågan på presshärdade ultrahöghållfasta stål (UHSS) för säkerhetsstrukturer i bilar ökat och trenden förväntas fortsätta. Fordonskomponenter med skräddarsydda materialegenskaper kan tillverkas genom att kontrollera kylhastigheten i plåten genom att värma vissa områden i verktyget. En förutsättning för införandet av högpresterande material är tillgången till effektiva och noggranna modeller för deformation och brott i krockberäkningar. I detta arbete har dragprovstavar med olika fassammansättningar producerats. Materialet som studerats är borstål (22MnB5). Med hjälp av uppmätta mekaniska egenskaper hos enskilda faser och volymfraktionen av bildade faser har olika homogeniseringsmetoder jämförts. Homogeniseringsmetoderna används för att beskriva elastisk och plastisk deformation av materialet. En skademodell används för töjningslokalisering och ett skjuvspänningskriterium används för att prediktera brott. Materialmodellen för homogenisering av blandade mikrostrukturer inklusive skademodellen har implementerats i det kommersiella finita elementprogrammet LS-Dyna. Validering genom jämförelse med experimentella resultat visar på god överensstämmelse för de flesta fassammansättningar. Den största svårigheten har varit tillförlitlig mikrostrukturkarakterisering. 2 Bakgrund 2.1 Varmformning av plåt Under det senaste decenniet har varmplåtformningstekniken, även kallad presshärdning, blivit allestädes närvarande i fordonens body-in-white design. Drivkraften för utvecklingen av denna teknik är efterfrågan på ytterligare förbättring av bränsleeffektiviteten och passagerarnas säkerhet. Efterfrågan på varmplåtformningsteknik ökar stadigt och vi upplever nu en enastående tillväxt i olika tillämpningar, främst inom fordonssektorn. För utformningen av fordonsstrukturer har presshärdning bli den ledande teknologin för lösningar i syfte att minska vikten i kombination med bibehållen eller ökad passagerarsäkerhet. Presshärdning är en produktionsprocess för varmformning av plåt. Den kombinerar både formning och värmebehandling av plåtkomponenter i ett enda processteg. Processen omfattar att sätta plåt, som har austenitiseras, in i ett kylt formverktyg, i vilket de är släckt. Den termiska bearbetning producerar en martensitisk mikrostruktur som ger de presshärdade delar en extremt hög draghållfasthet. Fig. 1 illustrerar processen för tillverkning av en press härdad komponent. Från att ämnen skärs från rulle, antingen i färdigskurna form eller obearbetade. Ämnena austenitiseras i en ugn innan släckning i verktyg. Beroende på plåtens geometri vid början av processen tillsätts efterbehandlingssteg efter formningen. 3
4 Figur 1: Schematisk process av press härdning, från plät skärning till färdig produkt (Bild med tillstånd från voestalpine Steel division). Inom tekniken för presshärdning en metod som kallas skräddarsydda egenskaper har utvecklats. Komponenter med skräddarsydda egenskaper har olika materialegenskaper i önskade zoner inom en komponent. Mekaniska egenskaper i plåten ändras genom formningsverktyg, som sekventiellt värms och kyls. Denna typ av värmebehandling leder till regioner med hög hållfasthet och låg duktilitet var direkt placerad vid sidan av en zon med lägre hållfasthet och hög seghet. Regionerna är mikromekanisk länkade med en övergångszon som består av en blandad mikrostruktur eller en mikrostruktur med hållfastheten mellan martensit och ferrit. En B-stolpe är ett typiskt exempel på en presshärdad komponent med skräddarsydda materialegenskaper, se figur 2. Figur 2: Exempel för en komponent med skräddarsydda materialegenskaper, delvis härdad B-stolpe. Detta arbete fokuserar sig kring den borlegerat stålet 22MnB5 med en aluminiumkiselbeläggning som vanligtvis används i presshärdnings processer. Detstuderade bormangan legerade stålet finns från olika ståltillverkare. I levererat tillstånd består stålet av ett finkornigt, homogent fördelad ferritisk-perlitisk mikrostruktur. Den pålagda aluminium-kisel (AlSi) beläggningen fyller två syften, under austenitisering i ugnen och transfer till formningsverktyget skyddas ämnet från oxidation, under livslängden av komponenten förhindrar beläggningen korrosion. Presshärdning ökar materialets hållfasthet med upp till % jämfört med basmaterialet. Anledning till denna ökning är den överlägsna styrkan i martensit jämfört med ferritisk-perlitisk mikrostruktur. I Fig. 3 olika typer av stål jämförs i töjning och draghållfasthet. Stålet i fokus här är i ohärdat tillstånd i området CMn, kolstål legerat med mangan. Efter bearbetning ändras stålets egenskaper och den lokaliserars i fältet MART, som står för martensitisk. 4
5 Figur 3: Draghållfasthets - töjnings relation för Ultra Höghållfaststål i jämförelse med konventionella höghållfaster stål. 3 Syfte Syftet med detta arbete är att studera och skapa relationer mellan fas sammansättning och lokalisering och brott beteende i ett borlegerat stål. Den studerade stål används för UHSS komponenter inom bilindustrin. Kunskap av metoder för brott prediktering i t.ex. krocksäkerhets analyser är nödvändiga förutsättningar för ett optimalt utnyttjande av UHSS material i bilens struktur. Värmebehandling och svetsning är viktiga industriella process inom tillverkningen av komponenter i borlegerade stål. På grund av temperaturhistorik i dessa processer förändras de mekaniska egenskaperna i materialet. Exakt modellering är viktigt för simulering av belastade komponenter i fordonstillämpningar. 4 Genomförande Forskningsprojektet har genomförts i samarbete mellan Avdelningen för material- och solidmekanik vid Luleå tekniska universitet, det världsledande företaget inom tekniken presshärdning Gestamp HardTech och Volvo Car Corporation. 4.1 Värmebehandling av provmaterialet Avsnitt 2.1 varmformning av plåt, är en introduktion till den industriella processen presshärdning. Presshärdning utnyttjar möjligheten att förändra de mekaniska egenskaperna hos stål med hjälp av värmebehandling. Med hjälp av tidomvandlingsdiagram är det möjligt att uppskatta mängden av bildade faser. I allmänhet två typer av diagram är användbara för planering av experiment, tid-temperaturtransformation (TTT) och kontinuerlig kylning transformation (CCT), se Fig. 4. Isotermiska värmebehandlingar användas inte i industriella tillämpningar som gäller presshärdning eftersom de inte är de mest praktiska. De flesta industriella processer 5
6 involverar kontinuerlig kylning av ett prov till rumstemperatur. För kontinuerlig kylning, är den tid som krävs för en reaktion för att börja och sluta fördröjd. Därför skiftas de isoterma kurvor till längre tider och lägre temperaturer. Den viktigaste värmebehandling som används i presshärdning är släckning. Definitionen av härdning är snabb kylning av ett arbetsstycke för erhållandet av vissa materialegenskaper, i fallet presshärdning en austenitiserad plåt kyls snabbt för att bilda martensit. I en CCT diagram, se fig. 4 till höger, syns detta om kylningshastigheten väljs på ett sådant sätt att varken ferrit- eller bainit-fältet berörs, denna kylningshastighet benämns kritisk kylningshastigheten. Kylningshastigheter under de kritiska bildar andra faser än martensit. För kylhastigheter som passerar genom flera fält bildandet av olika faser är möjlig. Figur 4: Tid temperatur transformation (TTT) och kontinuerlig kylning transformation (CCT) schema för stålet som används i studien. Ett verktyg med plana ytor och möjlighet till att uppvärmas används för härdning till martensit och isotermiska bainit transformationer. För att uppnå dubbelsidig kontakt av provet med verktyget används fjäderstödda hållare. I Fig. 5 visas en schematisk ritning av verktyget och provet. Medan värmebehandlingen i verktygetet pågår appliceras ett tryck av 20 MPa på provet. Temperaturen i verktyget mäts vid sex punkter två millimeter under verktygsytan. Dessutom mäts provets temperatur i tre punkter längs mätsträckan. Figur 5: CAD-ritning av verktyget som används för produktion av värmebehandlade dragprov. Totalt fjorton faskompositioner producerades. Tre faskompositioner är referensdata för rena faser och elva temperaturhistorier används för att producera prover bestående av ferrit-martensit, ferrit-bainit, bainit-martensit och ferrit-bainit-martensit. Alla prover austenitiserades vid 900 C i fyra minuter innan kylningen, är en grafisk illustration av processen visas i Fig. 6. 6
7 Figur 6: Produktionsprocess av prover med olika volymandel av faser. En utskuren dragprovstav austenitiseras vid 900 C. För att bilda ferrit hålls provet vid 650C i andra ugnen. Bainit bildas i verktyget som uppvärms till 430C. En schematisk temperaturhistoria för framställning av prover visas i Fig. 7. Ferrit bildas genom att hålla provet på 650C i en ugn, bainit bildas vid 430 C. För att producera bainitisk-martensitiska mikrostruktur kyls proverna efter austenitisering i verktyget med olika hålltider som används för att bilda olika volymfraktioner av bainit. Den kvarvarande austeniten omvandlas till martensit genom släckning i vatten. Figur 1: Schematiskt representation av värmebehandlingen som används för att producera olika volymfraktioner av faser i dubbla och flerfasiga mikrostrukturer. Alla tidigare beskrivna proverna bestå av två faser och små mängder austenit som inte omvandlads. Ett prov innehållande tre faser produceras med hjälp av två temperatur nivåer, en för ferrit och en för bainit omvandling. 4.2 Numerisk simulering Homogeniseringsmetoder används i stor utsträckning om ett material som består av två eller flera beståndsdelar, faser eller material som uppvisar olika mekaniska egenskaper. Syftet med homogenisering för legeringar är en uppskattning av det makroskopiska beteendet beroende på egenskaper hos faser eller beståndsdelar. Två fenomenologiska modeller är iso-strain och iso-work antagande. För iso-strain modellen antas att alla närvarande faser upplever samma töjning. Detta är sant för material som består av faser med liknande mekaniska egenskaper. För material där mekaniska egenskaperna hos faserna varierar är en töjningspartition mer realistisk. Isowork antagande använder mekaniskt arbete för att dela töjningen i komponenter som 7
8 tillämpas på de olika faserna. I Fig. 8 en grafisk representation av de två fenomenologiska metoder presenteras. Figur 8: Schematiskt representation av iso-strain ovh iso-work antagandet. Med undantag för de två fenomenologiska modeller som presenterads, är två metoder baserade på arbetet av Eshelby. Eshelby-metoden löser problemet med en enda ellipsoid i en oändlig matris. En töjningskoncentrationstensor används för att beräkna töjningen i inneslutning och matris. Interaktion mellan faserna måste beaktas om volymfraktionen av inneslutningen är högre några procent. Ett antagande i denna modell är en perfekt bindningen mellan inneslutning och matrisfasen. Mori och Tanaka använde Eshelbylösningen för en ellipsoid-inhomogenitet med hänsyn till vissa effekter av inhomogeniteten genom att använda den genomsnittliga töjningen i matrisen när alla inhomogeniteter är närvarande. Detta är i motsats till Eshelby-lösningen där medeltöjningen i matrisen tas när ingen inhomogenitet är närvarande. Weng utvecklade en analytisk modell för uppskattningen av kompositens beteende. För att uppskatta de elastiska konstanterna beräknas sekantmodulerna, därför namnet Sekantmetoden. Metoden antar sfäriska inneslutningar i en homogen matris. Användaren måste avgöra vilken fas är matrisen, om faserna flyttas om ändras kompositens beteende avsevärd. Den andra modellen baserad på Eshelby s arbete kallas double inclusion-metoden. Den största skillnaden i jämförelse med den tidigare modellen är beräkningen av töjningskoncentrationstensorn. I double inclusion-metoden beräknas tensorn genom en interpolering mellan två töjningskoncentrationstensorerna. Dessa tensorer har samma indata där den första beräknas med en fas som matris och den andra som inneslutning, den andra beräknas med permuterate faser d.v.s. matris och inneslutning är omvända. Homogeniseringen kombineras med en fenomenologisk lokaliserings- och brottmodell. Lokaliseringen och brottmodellen är en modifiering av ett vanligt radial-return algoritm för isotrop von Mises-plasticitet. Brott inträffar när lokaliseringsfunktion når sitt kritiska värde eller maximal-skjuvspänningskriteriet är uppfyllt. Fenomenet med lokaliserad deformation är typiskt för ett brett område av solida ämnen. En töjningslokalisering, eller skjuvband, utvecklas vanligen under kraftigt plastiskt deformation av formbara material. Under pålastning av en kropp är deformationen homogen tills en punkt där all deformation börjar begränsas till ett smalt område. Vanligtvis inleder töjningslokalisering brott i dragbelastning av duktila material. Homogeniserings- och skademodellen har implementerats i den kommersiellt tillgängliga finita element-koden LS-Dyna via ett användardefinierat subrutin. Avsikten med 8
9 materialmodellen är användningen i plåttillämpningar därför är modellen anpassat för skalelement. Tjockleksreduktion beaktas med hjälp av planspänningsiterationer. 5 Resultat 5.1 Bidrag till FFI-mål Ett av programmets mål är att skapa metoder och verktyg för snabb och effektiv fordonsutveckling. Detta projekt har ökat kunskapen inom området brottmodellering vilket skapat förutsättning för att utföra mer noggranna krockanalyser. Detta reducerar kostnaden och framförallt tiden för utveckling av nya presshärdade komponenter till fordonsindustrin. 5.2 Resultaten av fyra homogeniserings modeller En allmän iakttagelse av experimentella resultat är beteendet av den initiala sträckgränsen i alla prover. Ökad mängd av hårdare fas ökar den initiala sträckgränsen men inte på ett linjärt sätt som de fenomenologiska modellerna predikterar. När det gäller prediktering av plastisk deformation visar de mikromekaniska modellerna bättre resultat. Beräkningen av kompositens beteende har ett starkt beroende av skillnaden i mekaniska egenskaper hos rena faser. Ferrit och martensit visar den största skillnaden mellan rena faser, de representerar den övre och nedre gränsen för alla kompositer. En korrekt representation av dessa kompositioner har därför den högsta känsligheten för förändringar i fasvolymfraktion. I ferrit-bainit och bainit-martensit-blandningar är de mekaniska egenskaperna i rena faserna mindre uttalad. I Fig. 8, visas två exempel för ferrit-bainit och bainit-martensit kompositer. Prediktering av ferrit-bainit provet visade god överensstämmelse med experimentella resultat. Jämförbar med ferrit och bainit, bainit och martensit uppvisar igen ingen stor kontrast i mekaniska egenskaper. Men, ett fenomen som liknar en lödningsförbindning förändrar den mekaniska responsen betydande. Bainit-martensit kompositer med en volymandel på mindre än 25% bainit i martensit visar ett starkare beteende än den modellen kan prediktera. Figure 8: Jämnförelse av flyttkurva av två provar. I figuren till vänster 50% ferrite och 50% bainit, till höger 22% bainit och 78% martensit. 9
10 Utöver de tvåfas-kompositer en blandning som innehåller tre faser producerades och har jämförts med modellerna. I överensstämmelse med modelleringsantaganden som tagits för två faser kompositer, resultatet presenteras i fig. 9. Alla modeller är inom räckhåll av de experimentella resultaten. Sekantmetoden är den enda modellen som underskattar mätningar. Detta förväntades eftersom denna modell visade oftast den lägsta flyttkurvan. 5.3 Utvärdering av fraktur i blandade mikro För att testa skademodellen som kompenserar för mesh beroendet i lokalisering och brott för ett stål bestående av ferrit, bainit och martensit fyra prover med olika volymfraktioner producerades och jämförts med finita elementberäkningar. Från DSP mätningar och med hjälp av en utvärderingsrutin som är baserad på en vanlig elasto-plastisk plasticitetsmodell i en radial-return algoritm utvärderas brotttöjning och spänningstriaxialitet. Brott observerad i experimentet är alltid brott på kompositnivån, d.v.s. på makroskopisk skala. I finita elementet analysen tt svagaste-länk kriterium tillämpats. I detta fall antas att brott sker om brottöjningen i en av faserna är nådd. Efterföljande resultat av finit elementanalyser för tre olika nätstorlekar jämförs med de experimentella resultaten. Indata för materialmodellen är hårdnandekurvan, skadeparametrarna och fas-volymfraktioner av faserna. I följande fig , visas resultatet av den finita elementsimulering för tre utvalda faskompositioner, som tjänar som ett exempel. Figur 10: Jämförelse av experimentella och numeriska resultat av ett prov som består av 50% ferrit och 50% bainit. Till vänster för en rak provstav, till höger provstav med midja. I Fig. 10 visas resultatet för en ferrit-bainit komposit med lika volymfraktioner. För detta prov är predikteringen av flytkurvan upp till lokalisering redan visat sig vara i god överensstämmelse i studiet av olika homogeniseringscheman. Från studien var det redan förväntat att initiala lokaliseringen överskattas, och därmed kunde den lokaliserade delen av flytkurvan inte predikteras väl. Den allmänna iakttagelsen är att den kvalitativa formen av lokaliseringen stämmer bra överens, både för raka provstavar och för provstavar med midja. 10
11 Figur 11: Jämförelse av experimentella och numeriska resultatet av ett prov som består av 23% bainit och 77% martensit. I figuren till vänster resultatet för en rak provstav, till höger för provstav med midja. För prov som består av bainit och martensit jämförs experimentella med numeriska resultat i fig. 11. I detta fall har homogeniseringsystemen inte nått samma nivå som de experimentella resultaten. I litteraturen rekommenderas att använda flytkurvan av martensit. Detta tillvägagångssätt leder till bra överenstämmelse mellan experimentella resultat och beräknat. För provstaven med midja är det numeriska resultatet och experimentet inte i god överensstämmelse. En möjlig förklaring är tillverkningsprocessen. Bainitomvandlingen är i jämförelse med ferrit omvandlingen snabbt. På grund av hantering och små skillnader i tid som kan förekomma är en variation i fassammansättningen möjligt. Skillnaden mellan experiment och de beräknade resultatet ligger inom felmarginalen för fasernas karakterisering. Lokaliseringen och brott är nära den experimentella observationen. Figur 12: Jämförelse mellan FE och experimentellt resultat för ett prov som består av tre faser. Övre kurvorna representerar geometrin med midja, nedre kurvorna den raka provstaven. Provet som består av tre faser visas i fig. 12 för båda provstavsgeometrierna. Numeriska resultat underskattar klart den experimentella observationen men när det gäller förlängning innan brott är god överensstämmelsen god. Materialmodellen använder för alla kompositer samma indata och sfärisk inneslutningsgeometri, den enda parametern som kan ändras är volymfraktionen av faser. Mikrostrukturkarakteriseringen av proverna visade en betydande felmarginal och därmed har den enda parametern som är möjligt att justera en hög osäkerhet. 11
12 6 Spridning och publicering 6.1 Kunskaps- och resultatspridning Resultaten av detta forskningsprojekt har spridits muntligen genom presentation vid en internationell konferens och kommer att spridas skriftligt genom tidskriftsartiklar och licentiatavhandling. Vidare har Avdelningen för material- och solidmekanik vid Luleå tekniska universitet haft en lång och framgångsrikt samarbete med Gestamp Hardtech AB om modellering och simulering av presshärdning. Denna forskning har lett till möjligheten att ytterligare utveckla, förbättra och utvärdera materialmodeller och analysmetoder för numeriska simuleringar av formnings- och härdningsprocesser. En komplett termomekanisk materialmodell för simulering av presshärdning och liknande processer är implementerad i den kommersiella FE-koden LS-Dyna och används av Gestamp Hardtech AB i produktutvecklingsprocessen för att utveckla komponenter och verktygsgeometrier. Modellen som utvecklats i detta arbete är implementerad i LS- Dyna och vid utveckling av presshärdade komponenter. 6.2 Publikationer S. Golling, R. Östlund and M. Oldenburg, Implementation of Homogenization Scheme for Hardening, Localization and Fracture of Steel with Tailored Material Properties, Proc. 4th International Conference on Hot Sheet Metal Forming of High Performance Steel, July , Luleå, Sweden 7 Slutsatser och fortsatt forskning Genom att tillämpa den implementerade materialmodellen på andra mikrostrukturkompositioner, med några modellantaganden i beräkningen, är det möjligt att få rimliga resultat för de flesta kompositer. Den största svårigheten hittat är tillförlitlig uppskattning av fas-volymfraktioner. Mikrostrukturer som består av två distinkta faser är enklare att karakterisera och felmarginalen är jämförbar liten. Trefasprovet visade en större felmarginal och därmed påverkas resultatet till höge grad eftersom fasvolymandelen är den enda parameter som är möjlig att ändra utan att ändra modellantaganden. 7.1 Framtida forskning baserad på resultat från Optus 2 I en pågående studie utreds detaljerade modeller av punktsvetsar och jämförs med experimentella resultat som bygger på DSP-mätningar. Syftet är att validera den implementerade modellen på punktsvetsar och deras värmepåverkade zon. Studien 12
13 motiveras av att punktsvetsning är den viktigaste metoden för fogning a komponenter i en body-in-white. I experimentet används provstavar med två olika grundmikrostrukturer, en ferritisk och en fullhärdad martensitisk. Dessa typer av mikrostrukturer är vanligt förekommande i presshärdade komponenter med skräddarsydda materialegenskaper. För att ytterligare utvärdera materialmodellen planeras tester på komponentnivå. I ett första steg kommer ett prov med mer komponentliknande geometri att utvecklas. Kravet på provet är att provning är genomförbar i en standard dragprovsmaskin. Målet är att med förändring i geometrin av provet ändra spännings-triaxialiteten i ett visst område av provgeometrin. Experimentella resultat kommer att jämföras med materialmodellen som är implementerad i LS-Dyna. En uppsättning provstavar som består av ferrit och bainit med varierande mängder av respektive fas har producerats. För alla kompositioner finns fem olika provstavsgeometrier som representerar olika spännings-triaxialiteter tillgängliga. Denna planerade studie syftar till att öka förståelsen och förbättra modellering av brott för denna typ av blandad mikrostruktur. Baserat på ökat antal provstavsgeometrier och studerade spänningstillstånd är avsikten att förbättra kalibreringen av brottmodellerna. 13
14 8 Deltagande parter och kontaktpersoner Gestamp HardTech Box 828 Ektjärnsvägen 5 SE Luleå Greger Bergman, Ph.D. gbergman@se.gestamp.com Luleå tekniska universitet Institution för teknikvetenskap och matematik Avdelning för material- och solidmekanik Professor Mats Oldenburg, Ph.D. Tel: mats.oldenburg@ltu.se Volvo Car Corporation SE Göteborg Johan Jergeus jjergeus@volvocars.com 14
Processimulering av presshärdning - Värmeöverföring och friktion i glidande kontakter - PROCSIM3
Processimulering av presshärdning - Värmeöverföring och friktion i glidande kontakter - PROCSIM3 Greger Bergman och Mats Oldenburg 2013-01-31 Hållbar produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2.
Micro-structure and temperature dependent failure modelling for analysis of hot sheet metal forming (OPTUS hot)
Micro-structure and temperature dependent failure modelling for analysis of hot sheet metal forming (OPTUS hot) Hans-Åke Häggblad, Karl-Gustaf Sundin och Greger Bergman 2013-01-31 Fordonsutveckling Innehåll
Forskning och utveckling inom presshärdning från innovation i Luleå till global teknologi
TECHTANK CONFERENCE 2017 Forskning och utveckling inom presshärdning från innovation i Luleå till global teknologi Luleå tekniska universitet Innehåll Hållfasthetslära, Luleå tekniska universitet Experimentella
av borstål Mats Oldenburg Per Salomonsson Avdelningen för hållfasthetslära Luleå tekniska universitet
Studier av värmeöverföringring vid varmformning av borstål Per Salomonsson Avdelningen för hållfasthetslära Luleå tekniska universitet Mats Oldenburg Avdelningen för hållfasthetslära Luleå tekniska universitet
Skyddande ytskikt för varmformade komponenter (Protective Metal Coating)
Skyddande ytskikt för varmformade komponenter (Protective Metal Coating) Lisa Levander 2015-01-30 Hållbar produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 6 4. Genomförande...
Kontrollerad oxidation - svartoxidering
Kontrollerad oxidation - svartoxidering Paul Åkerström 2011-10-31 Hållbar produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 5 4. Genomförande... 5 5. Resultat... 6 5.1 Bidrag
Presshärdade lagerkomponenter (PRELAG) Hans Bodin 2012-04-26 Hållbar Produktionsteknik
Presshärdade lagerkomponenter (PRELAG) Hans Bodin 2012-04-26 Hållbar Produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 6 4. Genomförande... 7 5. Resultat... 8 5.1 Bidrag till
Hållbar Utveckling av Punktsvetsad Struktur Del 2
Hållbar Utveckling av Punktsvetsad Struktur Del 2 Delprogram Författare Fordonsutveckling Thomas Carlberger Datum 2012-02-29 Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande...
Förstudie - Presshärdning med snabb uppvärmning. Jonas Holmberg Datum: Delprogram: Fordonsutveckling
Förstudie - Presshärdning med snabb uppvärmning Jonas Holmberg Datum: 2014-06-30 Delprogram: Fordonsutveckling Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande... 4 5. Resultat...
Material. VT1 1,5 p Janne Färm
Material VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 19:e Februari 10:15 12:00 Föreläsning M5 KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Utskiljningshärdning och eutektiska fasdiagram: Kapitel 11 Utskiljningshärdning
Krock kompatibilitet mellan personbilar och lastbilar
Krock kompatibilitet mellan personbilar och lastbilar Fredrik Törnvall 2014-04-30 Delprogram: Fordons- och Trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande...
Krocksäkerhet för nya drivlineteknologier. Stefan Thorn 2012-09-30 Delprogram: Fordons- och Trafiksäkerhet
Krocksäkerhet för nya drivlineteknologier Stefan Thorn 2012-09-30 Delprogram: Fordons- och Trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 3 4. Genomförande... 4 5. Resultat...
Termisk åldring av rostfritt gjutstål
Termisk åldring av rostfritt gjutstål Interaktionen mellan mikrostruktur och mekaniska egenskaper Martin Bjurman (Studsvik/KTH) Pål Efsing (KTH) Introduktion Stora tryckbärande komponenter är av tillverkningstekniska
Development of Mechanical Joining Technology for Light Weight Car Body Concepts
Development of Mechanical Joining Technology for Light Weight Car Body Concepts Delprogram: Hållbar produktionsteknik / Fordonsutveckling Författare: Björn Carlsson Volvo Personvagnar Aktiebolag, Karosskomponenter
Härdningsmekanismer OBS: Läs igenom handledningen för laborationen.
Härdningsmekanismer OBS: Läs igenom handledningen för laborationen. Postadress Box 118 Besöksadress Ole Römers väg 1 växel 046-222 00 00 Telefax 046-222 46 20 Internet http://www.materal.lth.se ALLMÄNT
IMTAB Förbättrade skräddarsydda ämnen
IMTAB Förbättrade skräddarsydda ämnen Paul Janiak & Joakim Hedegård 2012-07-30 Delprogram: Hållbar produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 5 4. Genomförande... 6
Material. VT1 1,5 p Janne Färm
Material VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 5:e Februari 10:15 12:00 Föreläsning M3 KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Brottmekanik och utmattning : Kapitel 7 Laboration: Härdning och hårdhetsmätning
Delrapport 16 Materialrapport
Delrapport 16 Materialrapport Håkan Thoors, IM 2002-08-27 ACCRA Teknik AB AK-Konsult Amada/Promecam AB AvestaPolarit AB Bendiro AB Chalmers Tekniska Högskola -Institutionen för byggnadsmekanik Ferruform
Material föreläsning 8. HT2 7,5 p halvfart Janne Carlsson
Material föreläsning 8 HT2 7,5 p halvfart Janne Carlsson Tisdag 13:e December 10:15 12:00 PPU105 Material Förmiddagens agenda Mikrostrukturen i material, fasdiagram ch 19.1-4 GLU 2 Paus Processning av
Pre-VITS (Förstudie - Virtuella verktyg för service, underhåll och återvinnings flöden)
Pre-VITS (Förstudie - Virtuella verktyg för service, underhåll och återvinnings flöden) Pre-VITS exempel på systemgränser och informationslagring för en produktlivscykel. Författare: Björn Johansson, Malin
Defektreduktion vid svetsning av ho gha llfasta sta l
Defektreduktion vid svetsning av ho gha llfasta sta l Höghållfasta stål används mer och mer i olika konstruktioner, för att spara material och vikt. Ur miljösynpunkt är det alltså viktigt att trenden att
Gjutsmidning för tillverkning av komponenter med skräddarsydd geometri och hållfasthet
Gjutsmidning för tillverkning av komponenter med skräddarsydd geometri och hållfasthet casting forging Sections with high demands on required propert ies Författare: Mats Werke, Anders Gotte, Lennart Sibeck
ALLOY 600 UNS N06600, , NiCr15Fe
ALLOY 600 UNS N06600, 2.4816, NiCr15Fe ALLMÄNNA EGENSKAPER //////////////////////////////////////////////// //// Alloy 600 (UNS N06600) är en nickel-kromlegering avsedd att användas i applikationer under
Att svetsa i höghållfast stål lätt men inte simpelt. Eva-Lena Bergquist ESAB AB
Att svetsa i höghållfast stål lätt men inte simpelt Eva-Lena Bergquist ESAB AB Höghållfasta stål - applikationer Att höja ett ståls hållfasthet Legering Att höja ett ståls hållfasthet Legering Verktygsstål
Modellering av termo-mekaniska processer för förbättrad produktivitet och kvalitét Prediktering av verktygsslitage
Modellering av termo-mekaniska processer för förbättrad produktivitet och kvalitét Prediktering av verktygsslitage Sergej Mozgovoy, Liang Deng och Mats Oldenburg 2014-06-26 Hållbar produktionsteknik Innehåll
Kunskapsspridning och tillväxt inom plåtformning Forskning i kombination med SMF know-how
Kunskapsspridning och tillväxt inom plåtformning Forskning i kombination med SMF know-how Dr. Eva-Lis Odenberger IUC i Olofström AB/OSAS Luleå tekniska universitet Agenda Bakgrund till plåtformning inom
Dragprov, en demonstration
Dragprov, en demonstration Stål Grundämnet järn är huvudbeståndsdelen i stål. I normalt konstruktionsstål, som är det vi ska arbeta med, är kolhalten högst 0,20-0,25 %. En av anledningarna är att stålet
Stokastisk simulering inom hållfasthetslära. Tomas Dersjö Delprogram: Fordonsutveckling
Stokastisk simulering inom hållfasthetslära Tomas Dersjö 2012-04-30 Delprogram: Fordonsutveckling Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande... 5 5. Resultat... 5 5.1
Projekt Provtillverkning av Bakstam till City buss med 3D Litecomp teknologi
Projekt Provtillverkning av Bakstam till City buss med 3D Litecomp teknologi Författare Ulf Karlsson Datum 24/6 2014 Delprogram Hållbar produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund...
En sammanfattning av presshärdningsteknologin
ISSN 1404-191X Swerea IVF-rapport 10001 En sammanfattning av presshärdningsteknologin Jonas Holmberg Om Swerea IVF AB Swerea IVF är ett ledande svenskt industriforskningsinstitut inom material-, process-,
Balansera aktiv och passiv säkerhet
Balansera aktiv och passiv säkerhet Författare Ola Boström Datum 2014-11-05 Delprogram Säkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 3 4. Genomförande... 3 5. Resultat... 4 5.1
KOHESIVA LAGAR I SKJUVNING EN EXPERIMENTELL METOD MED PLASTICERANDE ADHERENDER
KOHESIVA LAGAR I SKJUVNING EN EXPERIMENTELL METOD MED PLASTICERANDE ADHERENDER Tomas Walander 1 1 Materialmekanik, Högskolan i Skövde, Box 408, 541 28 Skövde, e-post: tomas.walander@his.se Bild 1 END NOTCH
DICOUNT- Distraction and Inattention COUNTermeasures
DICOUNT- Distraction and Inattention COUNTermeasures Figure 1: Observera att brus har lagts till föraren i bilden på grund av integritetsskäl Författare: Joakim Svensson Datum: 2014-02-28 Delprogram: Fordons-
DuplexWeld Prediktering av mikrostruktur och egenskaper i svetsar av duplexa rostfria stål
DuplexWeld Prediktering av mikrostruktur och egenskaper i svetsar av duplexa rostfria stål Joakim Wahlsten Forskningsledare, joakim.wahlsten@swerea.se Bakgrund Austenit-ferritiska / Duplexa rostfria stål
Fältprov av skyddssystem (sensordelen) för cyklister och fotgängare vid personbilskollision
Fältprov av skyddssystem (sensordelen) för cyklister och fotgängare vid personbilskollision Rikard Fredriksson 2012-03-30 Fordons- & Trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte...
Belastningsanalys, 5 poäng Tvärkontraktion Temp. inverkan Statiskt obestämd belastning
Tvärkontraktion När en kropp belastas med en axiell last i en riktning förändras längden inte bara i den lastens riktning Det sker en samtidig kontraktion (sammandragning) i riktningar tvärs dragriktningen.
Advanced die structure analysis
Advanced die structure analysis johan pilthammar Techtank 2016 1 Projektdeltagare 2 projektdeltagare 3 bakgrund Utveckling och tillverkning av pressverktyg är: Tidskrävande Dyrt Mycket manuellt arbete
Hållfasthetslära. Böjning och vridning av provstav. Laboration 2. Utförs av:
Hållfasthetslära Böjning och vridning av provstav Laboration 2 Utförs av: Habre Henrik Bergman Martin Book Mauritz Edlund Muzammil Kamaly William Sjöström Uppsala 2015 10 08 Innehållsförteckning 0. Förord
TENTAMEN Material. Moment: Tentamen (TEN1), 3,5 högskolepoäng, betyg 3, 4 eller 5. Skriv din kod, kurskoden och kursnamn på varje inlämnat blad!
TENTAMEN Material Kurskod: PPU105 Moment: Tentamen (TEN1), 3,5 högskolepoäng, betyg 3, 4 eller 5 Datum: 2015-01-14 14:10-18:30 Hjälpmedel: Skriv och ritmateriel, räknedosa. Läs detta innan du börjar med
Viktigt! Glöm inte att skriva Tentamenskod på alla blad du lämnar in.
Materialkunskap Provmoment: Tentamen Ladokkod: 41P10M Tentamen ges för: Maskiningenjör, årskurs 2 7,5 högskolepoäng TentamensKod: Tentamensdatum: 12/1 2016 Tid: 14.00 18.00 Hjälpmedel: Materialkunskap
Strukturella polymera förstärkningar,
Strukturella polymera förstärkningar, 2009-00271 Författare: Krister Amundsson Datum:2011-05-26 Delprogram: Fordons- och trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 6 4.
Högeffektiv magnetisk pulsteknik för stansning av plåt
Högeffektiv magnetisk pulsteknik för stansning av plåt Författare: Roger Andersson Datum: 2013-03-20 Delprogram FFI Hållbar Produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte...
Bröstskadeprediktion vid krockprov med tunga fordon
Bröstskadeprediktion vid krockprov med tunga fordon Fredrik Törnvall 2013-10-01 Delprogram: Fordons- och Trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande...
Advanced Forming Presshärdning
Advanced Forming Presshärdning AVANCERAD FORMNING FÖR FORDONSINDUSTRIN När dina kunder sätter hård press på vikt och hållfasthet De ständigt ökade kraven på lättare plåtdetaljer med högre hållfasthet sätter
Visual Quality Measures
Visual Quality Measures Konstantin Lindström 130117 Delprogram: Fordonsutveckling Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Syfte...Error! Bookmark not defined. 3. Resultat... 4 3.1 Konkreta projektresultat...4
SSAB Boron OPTIMERAT FÖR DIG OCH HÄRDNING
SSAB Boron OPTIMERAT FÖR DIG OCH HÄRDNING Om du upplevt att stål med ojämn kvalitet stör din produktion rekommenderar vi ett byte till SSAB Boron. SSAB BORON STÅLET SOM GÖR DIN PRODUKTION ENKLARE OCH MER
Viktigt! Glöm inte att skriva Tentamenskod på alla blad du lämnar in.
Metalliska Material Provmoment: Ladokkod: Tentamen ges för: Tentamen A129TG TGMAI16h 7,5 högskolepoäng TentamensKod: Tentamensdatum: 171027 Tid: 09.00-13.00 Hjälpmedel: Miniräknare Formler, figurer, tabeller
Material - Repetition. VT1 1,5 p Janne Färm
Material - Repetition VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 12:e Mars 9:15 12:00 repetition KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Information om gjut- och smideslaborationen Tentamen: Omfattning och exempel
Hållfasthetslära Lektion 2. Hookes lag Materialdata - Dragprov
Hållfasthetslära Lektion 2 Hookes lag Materialdata - Dragprov Dagens lektion Mål med dagens lektion Sammanfattning av förra lektionen Vad har vi lärt oss hittills? Hookes lag Hur förhåller sig normalspänning
SLUTRAPPORT (Ref.nr. 11-111): Optimerad design för gjutna komponenter - Defekters inverkan på hållfastheten i aluminiumgjutgods
Ångpanneföreningens Forskningsstiftelse Frösundaleden 2 169 99 STOCKHOLM SLUTRAPPORT (Ref.nr. 11-111): Optimerad design för gjutna komponenter - Defekters inverkan på hållfastheten i aluminiumgjutgods
Kontaktperson Datum Beteckning Sida Torsten Sjögren 2015-09-25 3P05868 1 (8) SP Bygg & Mekanik 010-516 52 49 Torsten.Sjogren@sp.se
Kontaktperson Torsten Sjögren 2015-09-25 3P05868 1 (8) SP Bygg & Mekanik 010-516 52 49 Torsten.Sjogren@sp.se Ångpanneföreningens Forskningsstiftelse Frösundaleden 2 169 99 STOCKHOLM SLUTRAPPORT (Ref. nr.
Material föreläsning 4. HT2 7,5 p halvfart Janne Carlsson
Material föreläsning 4 HT2 7,5 p halvfart Janne Carlsson Tisdag 29:e November 10:15 15:00 PPU105 Material Förmiddagens agenda Allmän info Bortom elasticitet: plasticitet och seghet ch 6 Paus Hållfasthetsbegränsad
Allmänna anvisningar: <Hjälptext: Frivilligt fält. Skriv här ytterligare information som studenterna behöver>
Materialkunskap Provmoment: Ladokkod: Tentamen ges för: Tentamen 41M09B KMASK13h 7,5 högskolepoäng Namn: (Ifylles av student) Personnummer: (Ifylles av student) Tentamensdatum: 150113 Tid: 14.00-18.00
Material föreläsning 8. HT2 7,5 p halvfart Janne Färm
Material föreläsning 8 HT2 7,5 p halvfart Janne Färm Tisdag 15:e December 10:15 16:00 PPU105 Material Förmiddagens agenda Mikrostrukturen i material, fasdiagram ch 19.1-4 GLU 2 Paus Processning av metaller
Belastningsanalys, 5 poäng Töjning Materialegenskaper - Hookes lag
Töjning - Strain Töjning har med en kropps deformation att göra. Genom ett materials elasticitet ändras dess dimensioner när det belastas En lång kropp förlängs mer än en kort kropp om tvärsnitt och belastning
Produktutveckling 3 Handledare: Rolf Lövgren Utfört av: Adnan Silajdzic
PM Strängpressning Individuell inlämningsuppgift Produktutveckling 3 Handledare: Rolf Lövgren Utfört av: Adnan Silajdzic 1 Innehåll Inledning och Bakgrund... 3 Vad innebär Strängpressning?... 4 Hur går
Elektrisk Bergtäkt: Förstudie
Elektrisk Bergtäkt: Förstudie Författare: Erik Uhlin Datum: 2014-06-18 Delprogram: Transporteffektivitet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3 3. Syfte... 4 4. Genomförande... 4 5. Resultat...
Process struktur egenskaper laboration 2, TMKM 11
Process struktur egenskaper laboration 2, TMKM 11 namn personnr. datum godkänd IEI Konstruktionsmaterial HT 2012 Inledning Vissa materialegenskaper, som t.ex. hårdhet, beror på hur lätt dislokationer kan
Material, form och kraft, F4
Material, form och kraft, F4 Repetition Kedjekurvor, trycklinjer Material Linjärt elastiskt material Isotropi, ortotropi Mikro/makro, cellstrukturer xempel på materialegenskaper Repetition, kedjekurvan
Möjligheter och begränsningar hos höghållfasta stål
Möjligheter och begränsningar hos höghållfasta stål Användning av höghållfasta stål har möjliggjort nya typer av konstruktionslösningar. Kunskap om deras möjligheter och begränsningar kan därmed bidra
PVD-beläggningars motverkan på slitage och påkladdningar vid presshärdning. TECHTANK Conference November 1 December i Olofström
PVD-beläggningars motverkan på slitage och påkladdningar vid presshärdning TECHTANK Conference 2017 30 November 1 December i Olofström Kärnverksamhet: Surface Solutions Oerlikon Group Surface Solutions
Rostfritt stål SS-stål Stainless steel SS steel 23 77
SVENSK STANDARD SS 14 23 77 Fastställd 2002-11-15 Utgåva 4 Rostfritt stål SS-stål 23 77 Stainless steel SS steel 23 77 ICS 77.080.20 Språk: svenska Tryckt i december 2002 Copyright SIS. Reproduction in
50 poäng. Rättningstiden är i normalfall 15 arbetsdagar, annars är det detta datum som gäller:
Metalliska Material Provmoment: Ladokkod: Tentamen ges för: Tentamen A129TG TGMAS15h 7,5 högskolepoäng TentamensKod: Tentamensdatum: 161028 Tid: 09.00-13.00 Hjälpmedel: Miniräknare Formler, figurer, tabeller
LÖSNINGAR FÖR PRECISIONSKOMPONENTER AV BLANKGLÖDGAT STÅL
Fil LÖSNINGAR FÖR PRECISIONSKOMPONENTER AV BLANKGLÖDGAT STÅL Att göra stål starkare och bättre det är målsättningen för Steeltec AG, en del av Schmolz +Bickenbachkoncernen. Experter på blankt stål arbetar
Rostfritt stål SS-stål Stainless steel SS steel 25 84
SVENSK STANDARD SS 14 25 84 Fastställd 2002-11-15 Utgåva 3 Rostfritt stål SS-stål 25 84 Stainless steel SS steel 25 84 ICS 77.080.20 Språk: svenska Tryckt i december 2002 Copyright SIS. Reproduction in
Materiallaboration. Materialprovning
Materiallaboration Materialprovning Introduktion till laboration i Materialteknik Schema för labben Provning Provningsmoment i laborationen Dragprovning Slagprovning Hårdhetsprovning 2 Schema för labben
Metalliska material. Sammanfattande bedömning. Ämnesbeskrivning
Metalliska material Sammanfattande bedömning Ämnet metalliska material som huvudsakligen omfattar metalliska konstruktionsmaterial till exempel stål, aluminium och nickelbaslegeringar är mycket starkt
4 Hållfasthet. 4 Hållfasthet. 4.1 Stålskruv Utdrag ur ISO 898-1:1999.
4 Hållfasthet 4.1 Stålskruv Utdrag ur ISO 898-1:1999. 4.1.1 Omfattning och tillämpning Denna del av ISO 898-1:1999 anger mekaniska egenskaper för skruvar och pinnskruvar av kolstål och legerat stål i omgivningstemperaturer
Fordringar i EN och EN för att undvika sprödbrott Bo Lindblad, Inspecta Sweden AB
Fordringar i EN 13445 och EN 13480 för att undvika sprödbrott Bo Lindblad, Inspecta Sweden AB 1 Sprödbrott i tryckkärl 2 Sprödbrott i ventil av gjuten aluminium 3 Typiskt för ett sprödbrott Ingen nämnvärd
Stålrör Precisionsrör Form 500, 600, 800 och 1000
Stålrör Precisionsrör Form 500, 600, 800 och 1000 Ruukkis högklassiga Form precisionsrör är som bäst i tillämpningar som kräver särskilt hög hållfasthet och lätta konstruktioner. Tillämpningar säkerhetskomponenter
FEM-modellering och analys av en elastisk komponent
FEM-modellering och analys av en elastisk komponent - Laboration 2 MF102X/MF103X/MF104X/MF111X/MF112X/MF114X/MF1025 VT 2012 Ulf Sellgren KTH Maskinkonstruktion Skolan för Industriell teknik och management
Verktygskompetens för tillverkningsindustri Delaktivitet P2 Digital verktygsmodifiering
Verktygskompetens för tillverkningsindustri Delaktivitet P2 Digital verktygsmodifiering Peter Ottosson, Ramin Moshfegh, Roger Andersson, Peter Alm och Tomas Jansson Rapport om enstegslösare 2006-03-31
Material. VT1 1,5 p Janne Färm
Material VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 26:e Februari 10:15 12:00 Föreläsning M6 KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Kursinfo: Repetitionsföreläsning Värmebehandling av stål: Kapitel 13 Icke järnhaltiga
FEM-Modellering. - Svetsade provstavar i borstål. Anna Ekberg och Lina Lagerbäck
FEM-Modellering - Svetsade provstavar i borstål Anna Ekberg och Lina Lagerbäck Examensarbete i Hållfasthetslära Grundläggande nivå, 15 hp Stockholm, Sverige 2012 1 Abstract Societies increasing demand
Specialty Stainless Steel Processes
Specialty Stainless Steel Processes Bodycote Din självklara samarbetspartner Exakt det du behöver. Bodycote erbjuder en komplett serie servicetjänster värmebehandling, ytbehandling och het isostatisk pressning
Material. VT1 1,5 p Janne Färm
Material VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 22:a Januari 10:15 12:00 kursstart KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Materialkurs för blivande ingenjörer Gruppindelning Kursupplägg Kort paus Föreläsning:
Material. VT1 1,5 p Janne Färm
Material VT1 1,5 p Janne Färm Torsdag 29:a Januari 10:15 12:00 Föreläsning M2 KPP045 Material-delen Förmiddagens agenda Materials mekaniska egenskaper del 1: Kapitel 6 Paus Provning Materials mekaniska
SSAB Domex OPTIMERAT FÖR DIG OCH STÅL- KONSTRUKTIONER
SSAB Domex OPTIMERAT FÖR DIG OCH STÅL- KONSTRUKTIONER Om andra stål ger dig problem, testa SSAB Domex. Det är optimerat för att öka din produktivitet och slutproduktens prestanda. SSAB DOMEX UTFORMAT FÖR
Nitrerstål SS-stål 29 40
SIS-Standardiseringskommissionen i Sverige SVENSK STANDARD SS 14 29 40 Standarden utarbetad av Första giltighetsdag Utgåva Sida MNC, METALLNORMCENTRALEN 1986-06-25 7 1 (9) SIS FASTSTÄLLER OCH UTGER SVENSK
LättUHS Rapport 18. Utbildningsmaterial. Lättviktprodukter i ultrahöghållfasta stål
LättUHS Rapport 18 Utbildningsmaterial Lättviktprodukter i ultrahöghållfasta stål Sida 2 (13) Sammanfattning Denna rapport är en sammanställning över framtaget utbildningsmaterial i projektet Lättviktprodukter
FERMO Seghärdat kallarbetsstål
F AKTA OM VERKTYGSSTÅL FERMO Seghärdat kallarbetsstål Där verktyg tillverkas Där verktyg används Uppgifterna i denna trycksak bygger på vårt nuvarande kunnande och är avsedda att ge allmän information
Rostfritt stål SS-stål Stainless steel SS steel 23 01
SVENSK STANDARD SS 14 23 01 Fastställd 2002-11-15 Utgåva 9 Rostfritt stål SS-stål 23 01 Stainless steel SS steel 23 01 ICS 77.080.20 Språk: svenska Tryckt i december 2002 Copyright SIS. Reproduction in
VÄRMEBEHANDLAD STÅNG FRÅN OVAKO
VÄRMEBEHANDLAD STÅNG FRÅN OVAKO VARFÖR VÄRMEBEHANDLING? GÖRA HÅRT (HÄRDA) GÖRA MJUKT (GLÖDGA) GÖRA SEGT (SEGHÄRDA, NORMALISERA) FÖRBÄTTRA SKÄRBARHETEN (ETAPPGLÖDGA) TA BORT SPÄNNINGAR (AVSPÄNNINGSGLÖDGNING)
RIKTVBC. Sven Haglund och Hans Kristoffersen Hållbar Produktionsteknik
RIKTVBC Sven Haglund och Hans Kristoffersen 2011-10-20 Hållbar Produktionsteknik Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 4 3. Syfte... 4 4. Genomförande... 4 FEM-simulering... 5 5. Resultat... 7
2 Tillverkning av metallpulver vid Höganäs anläggningar... 3 2.1 Svampverket... 4 2.2 Pulververket... 4 2.3 Distaloyverket... 5
Sammanfattning I detta kapitel ges en inledande orientering av processerna för metallpulvertillverkning. Vidare förklaras verksamheterna inom de stora fabriksanläggningarna Svampverket, Pulververket, Distaloy-
Vad är glasfiber? Owens Corning Sweden AB
Vad är glasfiber? Owens Corning Sweden AB Box 133, 311 82 Falkenberg. Tel. +46 346 858 00, fax. +46 346 837 33. www.owenscorning.se Vid de flesta av Owens Cornings fabriker tillverkas i dag Advantex glasfiber.
Spänning och töjning (kap 4) Stång
Föreläsning 3 Spänning och töjning Spänning och töjning (kap 4) Stång Fackverk Strukturmekanik FM60 Materialmekanik SMA10 Avdelningen för Bggnadskonstruktion TH Campus Helsingborg Balk Ram Spänning (kraftmått)
Tentamen i Hållfasthetslära AK2 för M Torsdag , kl
Avdelningen för Hållfasthetslära Lunds Tekniska Högskola, LTH Tentamen i Hållfasthetslära AK2 för M Torsdag 2015-06-04, kl. 8.00-13.00 Tentand är skyldig att visa upp fotolegitimation. Om sådan inte medförts
ALLMÄNNA EGENSKAPER ///////////////////////////////////////////////////////////////
ALLOY 601 UNS N606601, NiCr23Fe, 2.4851 ALLMÄNNA EGENSKAPER /////////////////////////////////////////////////////////////// //// Alloy 601 (UNS benämning N06601) är en nickel-krom legering avsedd att användas
Vidareutveckling av prov- och mätmetoder för tunga kommersiella fordons passiva säkerhet
Vidareutveckling av prov- och mätmetoder för tunga kommersiella fordons passiva säkerhet Stefan Thorn 2012-06-30 Delprogram: Fordons- och Trafiksäkerhet Innehåll 1. Sammanfattning... 3 2. Bakgrund... 3
Effektiv flamvärmning vid svetsning och skärning av moderna stål
Effektiv flamvärmning vid svetsning och skärning av moderna stål Jakten på hållfasthet, och därmed minskad vikt hos svetsade konstruktioner har drivit på utvecklingen av nya höghållfasta stål. Med de förbättrade
Uppsala universitet SKRIVNING Materialkemi (1KB210) Institutionen för kemi Ångström 2016 12 20 K3M, Q3, KandKe3 Provansvarig: Erik Lewin Tentamen 2016 12 20, kl 14.00 19.00 TILLÅTNA HJÄLPMEDEL miniräknare,
Prel förslag program Konferens dag 1
10.00 11.30 11.45 12.15 12.15 13.00 Prel förslag program Konferens dag 1 Invigning MERA-konferensen Leif Johansson, VD, Tema: Vikten av produktion och AB Volvo, produktionsteknisk forskning i Sverige Leif
Fjäderstål - SS-stål 2230
SIS-Standardiseringskommissionen i Sverige SVENSK STANDARD SS 14 22 30 Standarden utarbetad av Första giltighetsdag Utgåva Sida MNC, METALLNORMCENTRALEN 1985-06-25 7 1 (7) SIS FASTSTÄLLER OCH UTGER SVENSK
Konisk Kugg. Material och Verktyg. www.geartechnologycentre.se 1
Konisk Kugg Material och Verktyg www.geartechnologycentre.se 1 Temperatur Arbetsmaterialet Smitt stålämne Vad är stål? Järn legerat med kol ( 2 %) Låglegerat stål, Järnhalt >95 % (legeringsämnen: kol,
Forskningstrender inom mekanisk fogning vid Centre for Joining and Structures Svets- och fogningsteknik, Elmia
Forskningstrender inom mekanisk fogning vid Centre for Joining and Structures Svets- och fogningsteknik, Elmia Karl Fahlström Research leader, Joining Technology Ph.D. student at University West karl.fahlstrom@swerea.se
GJUTNING AV VÄGG PÅ PLATTA
GJUTNING AV VÄGG PÅ PLATTA Studier av sprickrisker orsakat av temperaturförloppet vid härdningen Jan-Erik Jonasson Kjell Wallin Martin Nilsson Abstrakt Försök med gjutning av konstruktionen vägg på platta
VBN Components AB. 3D-printade nötningståliga metaller ULRIK BESTE. CTO VBN Components AB PhD Materials Science and tribology Uppsala, Sweden
VBN Components AB 3D-printade nötningståliga metaller ULRIK BESTE CTO VBN Components AB PhD Materials Science and tribology Uppsala, Sweden Vinnare av Varför 3D-printning av Vibenite? Traditionell tillverkning
Varmförzinkning av höghållfasta stål - en utmaning. Mikko Arponen Rautaruukki Oyj Ruukki Production Raahe
Varmförzinkning av höghållfasta stål - en utmaning Mikko Arponen Rautaruukki Oyj Ruukki Production Raahe 1 Halten kisel i stål och des varmförzinkning [Si] + [P] = 0,04% [Si] = 0,12 0,25 % Sandelins effect:
Avancerade metoder för planering och uppföljning av betongkonstruktioner
Avancerade metoder 1(7) Avancerade metoder för planering och uppföljning av betongkonstruktioner Slutrapportering av SBUF-projekt nr 11015 med rubricerad titel. Sammanfattning Aktuellt forskningsprojekt