.Gemensam nämnd i Norrbotten för implementering av strategin för esarnhället - Inriktningsbeslut
|
|
- Ida Lundgren
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 `l^klr ^S å1o \3 /^ LULEÅ KOMMUN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL I 50 (67) Kommunfullmäktige Gemensam nämnd i Norrbotten för implementering av strategin för esarnhället - Inriktningsbeslut Dnr Kommunfullmäktiges beslut 1. Luleå kommun, tillsammans med andra intresserade kommuner i länet, bildar en gemensam nämnd i Norrbottens län'med syfte att samordna utvecklingsarbetet för att uppnå intentionerna i Strategin för e-samhället 2. Luleå kommun inrättar denna nämnd i sin organisation 3. ` kommunledningsförvaltningen får i uppdrag att utarbeta reglemente och samverkansavtal för den nya nämnden samt bjuda in övriga kommuner i länet. 4. Luleå kommun utvärderar verksamheten efter ett år. Denna utvärdering och eventuella förslag till förändringar återredovisas till kommunfullmäktige. Reservation Anders Josefsson (M) reserverar sig mot beslutet. Sammanfattning av ärendet Strategin för esamhällethar utarbetats av Sveriges Kommuner och Landsting och antagits av Kommunförbundet Norrbotten. Strategin betonar vikten av ökad kommunal samverkan kring utveckling av e-förvaltning och syftar till att skapa en enklare vardag för privatpersoner och företag, skapa smartare och öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt ge högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. En arbetsgrupp med representanter från Haparanda, Luleå, Överkalix och Kommunförbundet Norrbotten bildades. Arbetsgruppen har besökt Stockholms stad och Karlstad för att ta reda på hur de samverkar kring utveckling av esamhället. En utredningsgrupp har utrett frågan om samverkan angående utveckling av esamhället i Norrbotten och tagit fram ett beslutsunderlag. Utredningsgruppens rapport framgår av bilaga "Förslag till inrättande av gemensam nämnd för att uppnå intentionerna i Strategin för esamhälley'. Justerandes signatur/beslutandes underskrift/ ^ Utdragsbestyxkande tc.e-^l'^...
2 LULEA KOMMUN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL 51 (67), Kommunfullmäktige (forts) Kommunledningsförvaltningen föreslår fullmäktige besluta att Luleå kommun, tillsammans med andra intresserade kommuner i länet, bildar en gemensam nämnd i Norrbottens län med syfte att samordna utvecklingsarbetet för att uppnå intentionerna i Sirategin för e-samhället. Luleå kommun inrättar denna nämnd f sin organisation samt att kommunledningsförvaliningenfår Tuppdrag att utarbeta reglemente och samverkansavtal för den nya nämnden samt bjuda in övriga kommuner i länet. Arbets- och personalutskottet har beslutat föreslå fullmäktige besluta enligt kommunledningsförvaltningens förslag. Kommunstyrelsen har beslutat att bifalla arbets- och personalutskottets förslag. Sammanträdet Anders Josefsson (M) föreslår avslå kommunstyrelsens förslag om inrättande av gemensam nämnd för att uppnå intentionerna i e5amhället. Erland Nilsson (LBPO), Carola Lidtsn (C) och Yvonne Stålnacke (S) föreslår bifalla kommunstyrelsens förslag. Göran Thyni (ILS) föreslår bifalla kommunstyrelsens förslag. Vidare föreslår han följande tillägg: "Luleå kommun utvärderar verksamheten efter ett år. Denna utvärdering och eventuella förslag till förändringar återredovisas till kommunfullmäktige." Karl Petersen (S) föreslår bifalla kommunstyrelsens förslag samt Göran Thynis tilläggsförslag. - Beslutsgång Ordföranden ställer kommunstyrelsens förslag mot Anders Josefssons förslag och finner att fullmäktige bifaller kommunstyrelsens förslag. Vidare ställer ordföranden Göran Thynis tilläggsförslag under proposition och finner att fullmäktige bifaller förslaget. Justerandes signaturbeslutandes underskrif Utdragsbestyrkande
3 LULEÅ KOMMUN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL 52 (67) Kommunfullmäktige (forts) Beslutsunderlag Kommunförbundet Norrbotten, sammanträdesprotokoll Utredningsgruppens förslag (bilaga) Arbets- och personalutskottets förslag till beslut 2013-O Kommunstyrelsens förslag till beslut Beslutet skickas till' Länets kommuner Kommunförbundet Norrbotten Kansliet Justerandes signatuxbeslutandesundersknft ^^ Utdragsbestyrkande X
4 1 Förslag till inrättande av gemensam nämnd för att uppnå intentionerna i Strategin för e-samhället Förslag till beslut: Med hänvisning till nedanstående utredning föreslår utredningsgruppen att styrelsen för Kommunförbundet Norrbotten beslutar - att rekommendera samtliga kommuner i Norrbottens län att bilda en gemensam nämnd med representation från samtliga kommuner med syfte att samordna utvecklingsarbetet för att uppnå intentionerna i Strategin för e-samhället - att föreslå Luleå kommun att inrätta denna nämnd i sin kommunorganisation Inledning Strategin för esamhället, som tagits fram av Sveriges kommuner och landsting (SKL}, och som Kommunförbundet Norrbottens styrelse och medlemskommuner antagit, utgör en vägledning för. utveckling av det fortsatta arbetet mot esamhället. Strategin betonar vikten av ökad kommunal samverkan kring utveckling av e-förvaltning"' eftersom tillgång till likvärdig service och tjänster kan vara en avgörande faktor för att vara en attraktiv kommun/ region. SKL konstaterar att mindre kommuner inte kommer att klara en utveckling mot esamhället på egen hand. I strategin formuleras tre målsättningar för den kommunala sektorns utveckling av e-förvaltning som bidrag till e-samhället: enklare vardag för privatpersoner och företag smartare och öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet högre kvalitet och effektivitet i verksamheten Med e-förvaltning avses: " Verksamhetsutveckling ioffentlig förvaltning som drar nytta av Informations- och kommunikationsteknik, kombinerad med organisatoriska ftirändringar, nya kompetenser och utvecklade processer': Bakgrund Samtliga Ks-ordföranden och kommunchefer i länet utsåg våren 2012 arbetsgruppen "AG IT", bestående av tre kommunalråd, tre kommunchefer, en ITchef och två tjänstemän från Kommunförbundet. Arbetsgruppen fick i uppdrag att undersöka hur kommunerna i Norrbotten skulle kunna samarbeta för att implementera intentionerna i den nationella strategin för esamhället samt att göra en omvärldsanalys i hur andra län/regioner arbetar med strategin.
5 2 - Arbetsgruppen har besökt Stockholms stad och Värmland/Karlstad för att ta reda på hur de samverkar kring utveckling ay strategin för esamhället i sina regioner. Arbetsgruppen, AG IT, redovisade 12-Og-10 vid kommunchefernas länsträff 'intrycken från studiebesöken. Vid det mötet utsåg kommuncheferna en `utredningsgrupp med representanter från Kommunförbundet Norrbotten samt kommunerna Luleå, Kalix och Piteå för att utreda frågan om samverkan ang utveckling åv esamhället i Norrbotten och ta fram beslutsunderlag till Kommunförbundets siyrelse Kommunförbundet har sedan dess vid de månatliga videomötena med kommunchefer och IT-chefer inklltnorrbotten informerat om det pågående utredningsarbetet samt hämtat synpunkter från dessa grupper. pen 22 november 'vårrepresentanter från Karlstad inbjudna till länsträffen för kommunchefer och kommunalråd för att informera om samverkan i Värmland. Vid den träffen lämnade även Kommunförbundet information om utredningsprocessen. Synpunkter #rån länsträffen -. har tagits med som ingångsvärden till utredningsuppdraget. Vid studiebesöken i Stockholm och Karlstad framkom vikten av att politikerna ser frågan som en strategisk viktig fråga för länet, att någon tar på sig ansvaret för styrning och ledning av samverkansarbetet, att man fastställer en strategi samt tar fram tydliga mål. ltveckling av service och 3jänster till privatpersoner och företag med stöd av informations- och kommunikationsteknik ärett viktigt utvecklingsområde. Det kräver utveckling av de kommunåla verksamheterna men även en infrastruktur som möjliggör åtkomsten till dessa tjänster i hela länet. Det är viktigt att länets kommuner tillsammans driver denna utveckling, bl.a. för att kunna erbjuda invånarna i hela länet tillgång till likvärdig service och tjänster, vilket kan vara en avgörande faktör för att de stannar i regionen. Det kan som tidigare nämnts finnas svårigheter för mindre och medelstora kommuner att förverkliga intentionerna i strategin på egen hand. Större kommuner bör ta ett ansvar för att samordna utvecklingsarbetet isina län/regioner. -Samordningsvinster uppstår både kostnadsmässigt och i form av högre kvalitå i verksamheterna. IT-området utvecklas i hög takt och samtliga kommuner har behov av att ständigt utveckla och bibehålla spetskompetens. Att samverka ger.ökade. XnSjligheter att utveckla befintlig kompetens och att nyttja kompetens och resurser över hela länet. Kommunerna i Norrbottens län haren lång tradition av samverkan. Erfarenhetsutbyte och gemensamma utvecklingsarbeten har pågått under många år, ofta med ledning och initiativ av Kommunförbundet Norrbotten. Samverkansprojekt med tydlig struktur, tydliga mål för arbetet och ramar för gemensam finansiering har varit givande för alla deltagare och kostnadseffektiva för verksamheter. Den stora nackdelen har varit långa handläggnings- och beslutsprocesser. Kommunförbundet ärendast en intresseorganisation för medlemmarna och därmed förhindrad att aktivt agera juridiskt och beslutsmässigt i gemensamma frågor. Ett gemensamt organ, t.ex. en gemensam nämnd, skulle skapa möjligheter till en samordning av befintliga resurser på ett mer kostnadseffektivt sätt.
6 3 Syfte Syftet'med en formaliserad samverkan är att skapa förutsättningar för att minska kostnader, säkrå kompetensförsörjning samt effektivisera pröcesser i arbetet med att implementera intentionerna i den nationella strategin för esamhället. På sikt kan verksåmhetsområdetutökas till ytterligare områden där IT utgör verksåmhetsstöd omså önskas. Val av samverkansform Såmverkan kan-ske i'olikå former; gemensam nämnd, kommunalförbund, bolag eller genom avtål. Karlstad utredde de olika samverkansformerna innan de `införde en gemensam drift- och servicenämnd för Värmlands kommuner (se bilaga 1):'). De två möjliga alternativen som de lyfte fram var aktiebolag och gemensåm nämnd. Detfinnsflera gemensamma nämnare för båda dessa alternåtiii men de skiller sig även åt i några hänseenden. Nedan beskrivs dessa två' älternåtiv ytterligare. Jämförelserrexemplifieras med aktiebolaget IT- Norrbotten som har ett specifikt uppdrag för samverkan inom bredbandsfrågornch teknikfrågor. AktiebolagetiTNorrbotten Möjligheter för de ägande kommunerna att styra verksamheten. Ågarnas inflytande över bolaget bestäms i utgångsläget av aktieposternas storlek: Storleken av styrelsen bestäms helt av aktieägarna. Norrbottens'länshndsting äger 47% av ITNorrbotten vilket innebär att beslut.fattas av ett organ som inte ägs helt av kommunerna. Aktiebolagsformen är en organisationsform som ger goda möjligheter att "skräddarsy" önskad samverkan genom ägande. ITNorrbotten saknar verksamhetskompetens och kompetens om verksamhetsnäsa IT-utveckling såsom e-tjänster och e-förvaltning. Detta är inte deras uppdrag enligt ägardirektivet. Kompletterande rekrytering av kompetens krävs.. JT-Norrbotten har begränsad teknikkompetens för system-, systemintegråtion-och driftsfrågor. Detta är inte heller deras uppdrag enligt ägardirektivet. Kompletterande rekrytering av kompetens krävs. IT-Norrbotten kan inte utgöra en myndighet, vilket krävs t ex när man ska vara Personuppgftsbiträdeför de samverkande kommunerna. (ITNorrbotten harlämnatin enbeskrivning avsina verksamhetsområden, se bilaga 4) Gemensam nämnd SKL har granskåt "Värmlandsmodellen" och rekommenderar deras sätt att orgåniserå såmverkah, se bilaga 3. ljppfyller kraven i lokaliseringsprincipen. Ger laglighet: Gemensam nämnd är förenlig med kommunallagen och LOU. Varje samverkande kommun behåller huvudmannaskapet. Kommunerna är likvärdiga partners i nämnden. Ingår i värdkommunens organisation och är därmed ingen egen juridisk person. År en myndighet. Kräver samverkansavtal och reglemente.
7 4 Blir eh del av det kommunala verksamhetsuppdraget, vilket bäddar för effektivare verksamhetsutveckling. Erforderlig teknikkompetens finns redan via de medverkande kommunerna. Erforderlig kompetens om verksamhet och verksamhetsnäsa IT-utveckling finns redan via de medverkande kommunerna. Många av behoven är gemensamma för de flesta kommunerna vilket talar för en lösning med gemensam nämnd. Utredningsgruppen anser att gemensam nämnd är den mest lämpliga av de olika.formerna men betonar vikten av att man har ett nära samarbete med IT Norrbotten som årbetår med att säkra nät- och bredbandsåtkomst till länets alla invånare och företag och därmed lägger grunden för attkunna förverkliga utveckling av esamhället i länet. Genom en gemensam nämnd förenklas arbetet avsevärt. Den gemensamma nämnden blir en del av värdkommunens organisation och tillhör den juridiska personen.'att organisera sig i en gemensam nämnd underlättar för kommunerna att samverka utifrån såväl lokaliseringsprincipen"^* som myndighetsrollen. Genom kommunaltågens regler om gemensam nämnd tillgodoses även att alla samverkånde aktörer representeras i nämnden och att kopplingen till den politiska styrningen behålls på ett annat sätt än vid t ex gemensamägt bolag. *Lokaliseringsprincipen, som återges i 2 kap 7 kommunallagen, hindrar kommuner och deras företag från att konkurrera med sin verksamhet utanför den egna.kommunen och säja sina tjänster åt andra kommuner. 1samverkanssituationersom idetta fall rör exempelvis IT-administration, IT-utvecklingsfrågor, IT-drift etc. blir den ena kommunen säljare och den andra kommunen köpare om inte samverkan sker via en gemensam nämnd. Den gemensammå nämnden förenklar möjligheterna till exempelvis gemensam upphandling, administrativa hantering samt gemensamma utvecklingsprojekt. Att. uppfylla intentionerna i den nationella strategin för esamhället och utveckling av e-förvåltning i länet är först och främst'en fråga om verksamhetsutveckling och utveckling av service och tjänster för privatpersoner och företag. Utredningsgruppen anser det viktigt att denna utveckling sker i nära anslutning till kommuners verksamheter. För att bilda en gemensam nämnd krävs att parterna kommer överens om samverkan iett avtal och att nämnden har ett reglemente. Det är viktigt att tydligt definiera nämndens verksamhetsområde och arbetsformer i reglementet. I framtideh då man ev vill vidga samverkan till andra områden kan reglementet i så fall revideras. Beskrivning av nämndens verksamhet Inrättandet av en gemensam nämnd innebär inte att värdkommunen tar över ITverksamheten från de samverkande parterna. Samverkan inom nämndens verksamhetsområde begränsar sig till specificerade uppdrag inom frågor utifrån handlingsplanen för e-samhället. Det kan till exempel röra frågor som utveckling `av e-förvaltning, gemensamma plattformar, samordnad upphandling, e-arkiv, öppna data, informationssäkerhet, gemensamt användarstöd, systemintegration
8 5 mot ett framtida regiohnav osv, under förutsättning att uppdraget lämnats till nämnden av fler än en part. Omen enskild kommun vill driva ett eget utvecklingsarbete faller det inom ramen för den berörda kommunens ordinarie verksamhet och behöver inte hanteras i den gemensamma nämnden. Som ett exempel kan anges att om Överkalix, Haparanda och Kalix vill göra en geniensam upphandling av ett verksamhetssystem och därefter förvalta det ihop, är detta något som är möjligt inom ramen för nämnden. Gemensam hantering av licenser är ett annat exempel på ett område som väl lämpar sig för samordning då vissa licenskostnader baseras på åntalet användare eller invånare. Genom samverkan kan gemensamma avtal tecknas vilket sänker kostnaderna. Värdkommun Värdkommunen ska i samverkan med samtliga kommuner ta fram förslag till avtal om samverkan, nämndens uppdrag och ansvar samt finansiering av nämndens verksamhet. Enligt kommunallagen ska varje medverkande kommun representeras i den gemensamma nämnden med minsten ledamot och en ersättare. Luleå kommun har troligen de bästa förutsättningarna för det utvecklingsarbete som krävs mot de uppställda målen i den nationella strategin för esamhället. Luleå har påbörjat detta arbete men genom att samordna arbetet och resurserna i länet kan även de mindre och medelstora kommuner medverka i processen och fören hanterbar kostnad få del av resultaten. Utredningsgruppen,anseratt den gemensamma nämnden bör inrättas under Luleå kommuns kommunfullmäktige. Övriga kommuners ledamöter och ersättare utses av kommunfullmäktige iden egna kommunen medån posterna som ordförande och vice ordförande tillsätts genom val i Luleås kommunfullmäktige. Med hänsyn till att det pågår utvecklingsarbeten även inom andra organisationer, såsom IT Norrbotten, Norrbottens läns landsting, LTU, Länsstyrelsen m fl, som kan behöva samordnas föreslås att de vid behov bjuds in som särskilt sakkunniga till nämnden. Kommunledningsfönraltningen iluleå ska fungera som administrativt stöd för den gemensamma nämndens verksamhet. Principer för finansiering och kostnader De kostnader som uppkommer inom nämndens verksamhetsområde består avtvå olika delar. Det handlar dels om grundläggande administrativa kostnader, ett grundbelopp, dels om särskilda uppdrag, aroiektbelooo. Nedan redovisas Värmlands modell samt deras budgeterade kostnader för grundbeloppet. n Grundbelopp För att verksamheten ska kunna genomföras krävs resurser för att samordna och driva projekt på ett mer stadigvarande sätt. Det förutsätter en ITsamordnare som sköter dessa frågor. IT-samordnaren ska t ex hantera allmän samordning, avtal, gemensamma upphandlingar, projektledning etc. medan administrativa resurser kring mötesadministrationen åt nämnden hanteras av
9 6 kommunledningskontoret iövrigt. Kostnaderna som ingåri grundbeloppet kan specificeras enligt följånde; Administratiöh förnämnden cå kr/år.^ sekreterarskap föredragande beredning av ärenden mötesfika utskick, material och porto mm IT-samordnare, ca kr/år.^ -lönekostnad (40 x 12 + ^%) ca kr/år -kontor mm ca kr/år -telefon/dator ca kr/år -omvärldsbevakning/utbildning/resor ca kr/år Delarman upp deh grundläggande kostnaden på samtliga 16 medverkande parterbetalar varje part ca kr/år. Kostnaderna för den gemensamma grundbemanningen bör fördelas jämt mellan parterna. Det främsta motivet till det är att kommunernas behov av samordning är lika stort oberöende av öm man har eller invånare. Samordningen och administrationen är föl åkfligen kopplad till antalet parter och inte till. hur många invånare en kommun har. Grundbeloppet till nämnden svarar primärt mot övriga samverkande parters behov och mot den bakgrunden är det rimligt att de samverkande parterna gemensamt bidrar i lika delar fill den merkostnad som samordningen Innebär för Karlstad som värdkommun. Projektbelopp Utredningsgruppens förslag är att finansieringen baseras på invånarantal som nyckeltal. När en part väljer att vara med i ett specifikt projekt som ges till nämnden ska det belopp som den enskilda parten betalar bestämmas med utgångspunkt från invånarantalet i kommunen. Det är således de kommuner som aktualiserar projektet som själva måste delta -tillsammans med nämndens samordnare - i arbetet med att utreda frågan och precisera projektuppdraget innan det lämnas till nämnden. För att göra samverkansavtalet hållbart över tid, bör man hålla öppet för att olika kostnadsfördelningsnycklar kan komma att tillämpas för olika uppdrag. Det ska också ges möjlighet för kommuner som i efterhand vill ansluta sig till lösningen att köpa in sig enligt samma principer som ovan. Fortsatt process Under förutsättning att Kommunförbundets styrelse beslutar enligt utredningens förslag vill vi nedan beskriva den framtida processen; ansvaret för att inrätta den nämnden övergår till Luleå kommun och arbetsgruppen "AG IT" avvecklas
10 7 'Luleå kommun utårbetar tillsåmmans med-intresserade kommuner förslag till samverkansavtal, reglemente och finånsiering för nämndens verksamhet Luleå kommunfullmäktige beslutarom att inrätta en gemensam nämnd, fastställer ett nämndsreglemente och inbjuder övriga kommuner att ingå i nämnden Övriga kommuners fullmäktige beslutarom ev deltagande i den gemensamma nämnden, fastställer reglementet och. godkänner samverkansavtalet Luleå Utredningsgruppen: Marja-Leena Komulainen, Kommunförbundet Norrbotten Sune Lindström, Piteå kommun Kenneth Björnfot, Kalix kommun Folke von Waiter, Luleå kommun Anders Granström,. Luleå. kommun Bilagor: Bilaga 1: PM Samverkansformer IT DT (Värmlands utredning) Bilaga 2: SWOT-analys Bilaga 3: Juridiskt stöd för regional samverkan kring e-tjänster, SKL Bilaga 4: ITNorrbottens verksamhetsområden
11 sid t (5) ICARL$T^SD$ KÖMMUN Bilaga 1 KOMMUNLEDNINGSKONTORET Prom morla 2009=03.20 Dan Tågmark, dan.tagmark@kadstadse Samverkansformer för kommunal ITverksamhet Bakgrund och syfte Det finns önskemål hos landstinget och de flesta kommuner i Värmlands län att undersöka de rättsliga möjligheterna till samverkan inom IT-området. Det behov som en IT-samverkan skulle tillgodose varierar mellan kommunernå beroende på de olika kommunernas ambitioner och/eller egna resurser. Karlstads kommun och landstinget är de kommuner i Värmland som har de största och mest resursstarka TT-organisationerna, och en särskild fråga är därför om kommunerna i samverkan kan ges möjlighet att anlita Karlstads kommun och landstinget som utförare. Syftet med denna promemoria är att översiktligt presentera de tänkbara samverkansformer som finns och några av de effekter som de medför. Samverkansformer De samverkansformer som kantänkas är: - Samverkansavtal - KommLmalföxbund - Gemensam nämnd - Aktiebolag Några av de mest väsentliga aspekterna hos och konsekvenserna av de olika samverkansformemabeskrivs isammandrag isärskilda avsnitt nedan. Viktigare gem nsamma rättsliga förutsättningar Nidsidan av de konsekvenser som kan sägas vara specifika för varje enskilt samverkansalternativ och som har att göra med associationsformen som sådan, är det framför allt två aspekter som bör ägnas särskild uppmärksamhet i samtliga fall. Det gäller dels frågan om den tänkta samverkan är förenlig med kommunallagens Postadress : Kommunledningekontoret, 651 e4 Kadstad Besöksadress: Drotlnln8gatan 82, Stadshuset plan 3 Tel: Fax: g Epost : kommunladningskonror@karlstad.se Org.nr : postgiro: Bankgiro:
12 sid 2 (5) regler om kommunal kompetens (framför allt med den s k lokaliseringsprincipen), dels om och i så fall hur upphandlingsfrågor blir aktuella. Kommunal kompetens - lokaliseringsprincipen Lokaliseringsprincipen, som återges i 2 kap 1 kommunallagen, innebär i grunden att enkommunal åtgärd måste vara knuten till kommunens eget område eller dess invånare för att den skall anses som laglig. Principen hindrar kommuner och deras företag från att konkurrera med sin verksamhet utanför den egna kommunen och sälja sina tj änster som entreprenörer åt andra kommuner. Det är främst i samverkanssituationer som egentligen har karaktären av köp-säljsittiationersom frågor kring kompetensen uppkommer. Det kan t ex vara när en kommun tillhandahåller IT-administration, telefonväxel, IT-support m m till en annan kommun. I den situationen är den enakommunen säljare och den andra kommunen köpare. Det är framför allt i den säljande kommunen som behovet av en kompetensbedömning uppkommer. I de allra flesta fallär det, i lagens mening, inte av allmänt intresse för kommunmedlemmarna iden säljande kommunen att tillhandahålla service. till andra kommuner, oavsett om den köpande kommunen betalar ett korrekt pris. En kommun får inte vidta åtgärder uteslutande eller väsentligen i annan kommuns intresse. Det skall finnas ett ömsesidigt kommunalt intresse av samarbetet där varje kommuns deltagande bör stå i proportion till den egna kommunens intresse. I rättspraxis har godtagits att kommuner, bl a för att undvika kapitalförstöring, under en övergångsperiod tillhandahåller tillfällig överkapacitet till annan. Huvudregeln är emellertid att kommunerna skall anpassa sin kapacitet till det egna behovet och inte ha någon långvarig överkapacitet som utnyttjas av annan mot ersättning. Upphandlingsfrågor Den köpande kommunen i ovanstående situation har istället att se upp med reglerna i lagen om offentlig upphandling, LOU. Det är inte möjligt att bara vända sig till en annan kommun och av den köpa den efterfrågade tjänsten. Det är inte heller tillräckligt att kalla avtalet för samverkansavtal för att därigenom försöka undvika LOU. Det år ofta för att undvika svårigheterna med LOU som kommuner i samverkansfall av någon större komplexitet har valt att formalisera samverkan genom kommimalförbimd, gemensam nämnd eller gemensamägt aktiebolag. Särskilt aktiebolagets popularitet som organisationsformhns kommuner har i många fall i väsentlig grad grundats på antagandet att den/de ägande kommunen/kommunernaharkurmat köpa tjänster av sitt bolag genom direktupphandling utan konkurrensutsättning. Detta antagande hat emellertid ställts på ända sedan Regeringsrätten i de s ksysav-domarna slagit fast att de i rättsfallen aktuella kommunerna, som överlämnat aufallsverksamhettfll ett gemensamägt bolag, inte får äirektupphandla det bolagets tjänster. Sysav-domarna och
13 sid 3 (5) tollaringen av dem har orsakat mycket debatt bland jurister. Rättsläget nu anses bland många bedömare vara att LOU inte alls medger att kommuner och landsting köper varor och tjänster avsina egna bolag utan formell upphandling. Andra hävdar att möjligheten till s k out sourcing genom ägt bolag inte är stängd, trots Sysav-domarna, och hänvisar därvid till en regel i LOU (1 kap 7 ) enligt vilken en upphandlande myndighet kan tilldela tjänstekontrakt till emannan upphandlande myndighet (läs bolaget) med ensamrätt, om vissa, särskilda förutsättningar är uppfyllda, nedankallat ensamrättsaltemativet. Det säljande bolaget skulle inte ens behöva ägas av den upphandlande myndighet som lämnar ensamrätten. Ensamrättsalternativet är inte oomstritt och har ifrågasatts av bl a Konkurrensverket, som är tillsynsmyndighet i upphandlingsfrågor. Intill Sysav=domarna har den gängse uppfattningen varit att upphandling inte aktualiseras vid en medlemskommtms köp från kommunalförbund av tjänster som fdrbtmdet ansvarar för enligt förbundsordningen, liksom inte heller köp från nämnd som kommun har gemensam rned andra kommuner. Frågan har dock såvitt känt inte prövats i domstol. Konkurrensverkets uppfattning är dock att Regeringsrättens dom är fullt tillämplig även när defgäller köp från kommunalförbund och gemensamma nämnder. Om Konknurensverket skulle bestämma sig för att driva saken och verkets uppfattning skulle visa sig vara riktig, är det upphandlingsrättsligaiäget det samma för alla organisationsformer. Samverkansavtal Skulle ett samverkansantal egentligen innebära en köp-sälj-situation har två väsentliga begränsningar för samverkansavtal har redan identifierats ovan genom lokaliseringsprincipen och LOU. Vid sidan av dem kan sägas att avtalslösningen lämpar sig mindre väl när det gäller tunga investeringar eller många inblandade parter eller där verksamheten närmast får karaktären av en fristående bedriven verksamhet. Det kan då t ex behövas en organisation för regelbundet styrande och beslutsfattande i verksamheten, regler för en fungerande budget- och redovisningsprocess samt ordentliga kontroll-och insynsmöjligheter samtliga inblandade. Någon juridisk person måste dessutom vara ägare till eventuell utrustning, arbetsgivare for eventuell personal et c. Att reglera en sådan ekonomiskt omfattande och kontinuerlig verksamhet som det här kan bli fråga om låter sig helt enkelt inte göras på ett tillfredsställande sätt genom avtal, i vart fall inte i jämförelse rned de andra alternativ som står till buds. icommunalfsrbund Kommunalförbundet är en egen juridisk person som är fristående från de kommuner och ländsting som är medlemmar i förbundet. Tanken med ett kommunalförbund är att medlemmarna flyttar över den verksamhet man vill samarbeta om på kommunalförbundet.följden av detta är att kommunalförbundet övertar de överlämnade uppgifterna från sina medlemmar och blir huvudman för den överlämnade verksamheten. Förbundet är alltså en från medlemskommunerna separerad verksamhet med egen budget och egna räkenskaper. Det har rätt att debitera medlemmarna sina kostnader. Hur kostnadsansvaret skall fdrdelas mellan medlemmarna regleras i förbundsordningen.
14 sid 4 (5) Styrningsmässigt fungerar ett kommunalfdrbund som en egen kommun, och det är därför i praktiken inte möjligt för medlemmarna att utöva styrning över det annat än genom förbundsordningens formulering. Kommunalförbundet är organiserat antingen med ett förbundsfulhnäktigench en förbundsstyrelse eller med en förbundsdirektion, som då tillika är styrelse. Varje medlem haraätt till minsten ledamot och en ersättare i förbundsfullmäktige respektive förbundsdirektionen (vilket riskerar göra direktionsmodellen otymplig om antalet medlemmar är stort). Varje medlem har en ovillkorlig utträdesmöjlighet efter tre år. Skulle konsekvenserna av en medlems utträde inte regleras i fdrbundsordningen, måste förbundet likvideras. Gemensam nämnd Den gemensamma nämnden ingår endast i en av de samverkande kommunernas eller landstingens organisation ("värdkommunen" eller "värdlandstinget")..någon ny juridisk person bildas inte. Detta innebär att värdkommunen är oinskränkt ansvarig i fdrhållande till tredje man. En annan sak är att värdkommunen kan ha s k regressrätt mot övriga samverkande kommuner för anspråk som tredje man har riktat mot värdkommunen. Tillgrund för den gemensamma nämnden skall finnas en överenskommelse mellan de samverkande parterna och ett Hämndreglemente. Ledamöter och ersättare i en gemensam nämnd väljs av fullmäktige i de samverkande kommunerna och Iahdstingen. Antalet ledamöter och ersättare beskäms i överenskommelsen, men varje samverkande part måste utse minst en ledamot och enersättare: Med många samverkande kommuner riskerar modellen med gemensam nämnd bli stymingsmässigt otymplig, särskilt om man vill göra inflytandet förde samverkande kommunernaberoende av deras inbördes storlek, vilket skulle ge några kommuner rätt till fler ledamöter än en. En mycket viktig uppgift för parterna är att fastställa kostnadsfördelningen, Här finns olika metoder, som alla av kommunahättsliga skäl bör bygga på en proportionell fördelning. Dessa frågor bör regleras i avtalet, liksom eventuell fördelning av överskott eller underskott. Vid samverkan i gemensam nämnd talar praktiska skäl för ensamordning av personalresursems.dettakah ske genom att en av de samverkande kommunerna anställer all berörd personal. Rimligen bör "värdkommunen" eller "värdlandstinget" iförsta band komma i fråga som arbetsgivare. En annan möjlighet är att i avtalet lösa frågor om villkor för de anställda och herr dessa skall samarbeta trots att de har olika arbetsgivare.
15 sid 5 (5) Akti bolag Med aktiebolaget som samverkansform finns -till skillnad från kommunalförbundet-goda möjligheter förde ägande kommunerna att styra verksamheten. Ågarnas inflytande över bolaget bestäms i utgångsläget av aktieposternas storlek och av om man kan skaffa majoritet vid röstning på bolagsstämman, men detta inflytande kan justeras på önskvärt sätt genom aktieägarantal. Storleken av aktiebolagets styrelse bestäms helt av aktieägarna, och kan därtörtillskillnad från såväl kömmunalförbundet som den gemensammå nämnden - anpasstis så att demblir ändamålsenlig med hänsyn till bolagets verksamhet och övriga förutsättningar. En ägares utträde förutsätter åntingen stämmobeslut om bolagets likvidation eller att det finns en köpare av aktierna. Möjligheterna att överlåta aktier kan på olika sätt begränsas genom avtal ochleller bolagsordning. Den ekonomiska risken är kopplad till ägandet och, åtminstone formellt sett, begränsad till aktiekapitalet, I aktieägåravtal kan man reglera aktieägarnas skyldigheter att skjuta till ytterligare kapital till bolaget. Sammanfattningsvis kan aktiebolaget sägasvara en organisationsform som ger goda möjligheter att "skräddarsy" önskad samverkan genom ägande. Avslutning Som nämnts har avsikten med denna promemoria endast varit att ge en översiktlig presentation av de olikå samverkansformerna och de rättsliga fömtsättningarna för dem. Vilken samverkansform som slutligen visar sig vara den mest lämpade beror i hög grad på vilka aspekter som kommer i förgrunden för de olika kommunerna och vad som visar sig vara "den minsta gemensamma närrmaren"iden verksamhet man vill samverka om, vilket därmed kan bilda underlag fdr en gemensam kostnadsfördelning, samt vad, om något, som skall bilda underlag för en avvikande kostnadsfördelning. Ju större den gemensamma nämnaren kan sägas vara, desto mer talar nämligen för att kommunalförbund eller gemensam nämnd, skulle vara. gångbara som för dessa uppgifter. Ju mindre den gemensamma nämnaren och större behovsspridningen är, desto mer talar fdr aktiebolaget som den lämpligaste samverkansformen, fönrtsatt att man fortfarande vill samverka i ett scenario där de samverkande parternas behov varierar stort. Karlstad som ovan Dan Tågmark Stadsjurist
16 Bilaga 2 Analys av styrkor, svagheter, möjligheter och hot avseende förslag om samverkan genom en gemensam nämnd Styrkor: Utvecklingsarbetet förstärks genom att gemensamma resurser i form av kompetens och ekonomiska medel nyttjas - de mindre kommunerna klarar sina utvecklingsbehov bättre genom samverkan. Utvecklingsarbetet blir mer kostnadseffektivt Attraktiviteten ökar genom bättre service till medborgare och näringsliv - oavsett kommun Bidrar till att säkra kompetensbehov och kompetensspridning. IT-området utvecklas i hög åkt och samtliga kommuner har behov av att ständigt utveckla och bibehålla spetskompetens. Omvärldsbevakningen förbättras för den enskilda kommunen Aila behöver inte vara med i alla samarbetsprojekt -minskar risken för svårigheter att genomföra och/eller finansiera enskilda projekt Alla kommuner har likvärdigt inflytande över styrning och ledning av nämndehs arbete - Svagheter: Om nämndens mål inte är tillräckligt tydliga finns risk för svårigheter att bereda och besluta om vilka frågor som är lämpliga att driva i nämnden visavi den egna kommunen Handlingsfriheten för den enskilda kommunen kan upplevas bli begränsad Samordning kan upplevas som hämmande för den egna utvecklingen
17 Hot: Kulturella skillnader finns inom länet -risk finns att enskilda kommuner inte vill invänta en gemensam satsning eller anpassa sig. Samverkan försvåras om ' inte alla stitller upp på helheten En gemensam nämnd blir inte verklighet om den politiska nivån inte kommer. överens. pm mandat, mål, prioriteringar eller finansiering Brister i samverkansavtalet riskerar att skapa tvister Möjligheter: En gemensam nämnd ökår möjligheten till en mer hållbar och långsiktig samverkan tack vare en politisk målstyrning Möjlighet till ökad kostnadseffektivitet iframtiden, exempelvis genom gemensamma utvecklingsprojekt, upphandlingar och systemdrift Utveckling kan ske inom områden som annars inte håle skett. Mer fokus på utveckling och större möjligheter till gemensam finansiering Lägstanivån på service och tjänster kan höjas Länsperspektivet på samverkan kan förstärkas och öka även inom andra områden
18 CeSam informerar om Juridiskt stöd för regional_ samverkan kring e-tjänster Samtliga I6 kommuner f Värmland har fnrättat en gemensam dras- och servicenämnd samt tagit fram en regional lösning fören gemensam IT-plattform fdr e-jänster. Här informerar Center, fbr esamhället (CeSam) på Sveriges Kommuner och Låndsting (SKL) om den juridåska hanteringen av Värmlands dösnfng, vilket hoppas vara till stöd för ytterligare initiatåv till samverkan kring gemensamma e-jänster. En gemensam e, ^ Drifts :^^,rrgy och Servtcenämndl(D5N)`. "', 16 kommuner i region Vä^mlanii tiå^ kommit överens om^^ått Inrätta en gemensäm 'dnfts öbli senncenämrid. ^^, När flera kommuner vill samarbeta har de några olika alternativa samarbetsformer att välja mellan: Interkommunala samverkansavtal Kommunala bolag eller andra prlvaträttsligafnrmer Gemensam nämnd Kommunalförbund De olika alternativen har olika förutsättningar och villkor, vilken form som är lämplig i det enskilda fallet kan man ofta Inte avgöra förrän området och målsättningen med samverkan har preciserats. Kommunal samverkan måste dock alltid hålla sig inom ramarna för den kommunala kompetensen, dvs. verksamhetsområdet ska vara av allmänt intresse, ha anknytning till respektive kommuns område (lokaliseringsprincipen) eller dess medlemmar. Inom vissa utpekade områden finns även särskilt lagstöd som ger andra möjligheter till samverkan, t.ex, för skolan, räddningstjänsten, alkoholområdet, överförmyndaren,tiilsyn Inom miljöområdet, m.m^. ^,_ ^ ^a:[ydaylen^ye[ig@s ICo^nrltupgrp^,^Landstip..9^ unzia_samve ansforrrte piss'" ^99^ ^^ Sveriges aosr lisas srocw,o^m aesök: Hansgaten 20,^ Kommuner Tele/on:0& yv. oehlandsting vnvw.skl.ae
19 2'(e) `Yc' fiiär8kö mu "för n ämnden Kåilsfäds' ömmun'oc^ngå^ji^dess.ofgarjisatiö. [ e 9_ ensa ^...^...,1n.^..^,,.,,n^, ^;mårriäm de IIm^Ntige ocr blif< dä?rrj^eil,^en gen in'_^^t'djghef Juriäls per _, s om,, innt=ti -rått tsä^ls'tåtl 'ändkö'r^`"r^ L"_n""`ä[^n'sGåfvigljlfö^Hålla^ detil _^ I^tieilje^m,^ä at^åletåges tlaå Kar stad egres^sr^ä' t mot,övriga sa^mver andefpae jfor^a^nspa{,k^som lre tlämälj"^nkta^j^m*dt +,+I^omr^u När man väljer gemensam nämnd som samverkansform måste man välja en värdkommun, där den gemensamma nämnden får ingå. Som för alla nämnder måste det finnas ett Hämndreglemente där man ska reglera nämndens verksamhetsområde och arbetsformer. Reglementet ska fastställas av fullmäktige i var och en av de samverkande kommunerna. Det måste även finnas en överenskommelse mellan samverkansparterna.l ett sådant avtal ska man dokumentera samarbetets gränser och parternas rättigheter och skyldigheter gentemot varandra, t.ex. frågor om kostnadsfördelning och antal ledamöter2. Regressrätt innebär att externa parter kan rikta sina anspråk på ersättning, skådestånd eller liknande direkt mot värdkommunen som sedan får gå tillbaka till övriga samarbetskommunernch få kompensation. 2 I "kommunala samverkansformer' finns exempel på hurett reglemente och enöverenskommelse kan utformas. Post: Stockholm 6estlk Homs9alan 20 Teleron: mvw.ekl.se
20 3 (5) ^rye^uuu^y^pe!. i r^uyya [ 7jl,(yni '; ;^9zz.^ Arkitektur östad liisning Kommun Z E-tjänster Mina Sidor Administration E-tjänstemotor Gemensam nb E-9)anster + Årsoden + Personuppglfier Platiformslösningen påverkas av flera lagar: 1. Regler om allmän handling och sekretess: Reglerna om allmän handling och sekretess finns dels i andra kapitlet Tryckfrihetsförordningen (SFS 1949:105), TF och I Offentlighets- och Sekretesslagen (SFS 2009:400), OSL. Ansökningar som kommer via e-tjänstelösningen räknas som Inkommen handling hos respektive kommun som de är riktade till Även om handlingarna i databasen i praktiken förvaras hos värdkommunen och kan nås även av teknisk personal där, blir handlingarna enligt vår bedömning inte att anse som inkpmmen handling där eftersom. de endast hanteras som ett led i en teknisk bearbetning eller lagring, TF 2 kap 10. För upprätthållande avsekretess mellan kommunerna kan man se det på samma sätt sam ovan. Sekretessgränserna följer kommungränserna. Inkomna handlingar ska normalt diarieföras och om handlogarna innehåller sekretessinformation måste de diarieföras. f ^^ Sveriges Pa8f: Stocktwlm assak: HOms afan zo Kommuner rarek,n:oa4^z ^0 00 och Landsting ^w.w.ew.ee
21 Om man vill utveckla e-tjänster inom sådana typer av ärenden där man kan förutse att ansökningarna kan innehålla sekretess, t.ex. ansökan om plats i förskola, hemtjänst eller andra typer av stöd och omsorg där hälsoinformation efterfrågas, måste dessa ansökningar förasin i den kommunens diarium, OSL 45:1 Detta kan man genomföra på två sått: Det första alternativet är ett man överför dessa. inkomna handlingar som är sekretessärenden till kommunens gängse diarium. Då krävs att integration är möjlig från e-tjänsteplattformen till diariesystemet. Alternativt kan man utforma e-tjänsten så att den kan fungera som ett eget diarium. Den ska då uppfylla kraven I OSL 5:2: "2 Befräffande handlingarsom registreras enligt f ska det av registret framgå 7. datum då handlingen kom in eller upprättades, 2. diarienummer eller annan beteckning handlingen fått vid registreringen, 3. i förekommande fäll uppgifter om handlingens avsändare ellermottagare, och 4. i korthet vad handlingen rör." Om man vill välja denna lösning bör man kontakta kommunens arkivånsvarige och huvudregistrator, så att det blir dokumenterat att e-tjänsten ska räknas som ett diarium. För övriga ärenden som inte innehåller sekretess räcker det enligt OSL att de hålls ordnade så att det utan svårighet kan fastställas när ansökan kom intill myndigheten. För dessa ärendetyper kan man välja om man anser att det räcker att e-tjänsten håller god ordning eller om man vill att alla typer av ärenden, även de utan sekretess, ska diarieföras. För att varje kommun på ett enkelt sätt ska kunna uppfylla skyldigheten att lämna ut handlingar som begärs ut enligt offentlighetsprincipen, måste det vara möjligt att i den gemensamma plattformen ta ut handlingar som hör till respektive kommun. För de handlingar som är ställda till och rör den gemensamma nämndens angelägenheter blir dessa istållet inkommen handling hos den nämnden. Det kan vara frågor om den gemensamma nämndens ekonomi, avtal, personalfrågor och liknande. 2. Arkivfrågor Säkerställ att information från e-tjänste-ärendena kan överlämnas till arkivmyndighet i respektive kommun och att det går att göra arkivuttag på ett bra sätt. Det är även viktigt att kontrollera att Information kan gallras. Beroende på vilken typ av ärenden som kan förekomma i e-tjånsterna kan det finnas krav på olika tider för hur länge handlingar ska sparas och närde ska gallras. 3. Personuppgiftslagen, PuL Varje kommun är personuppgiftsansvarig förbehandlingen av personuppgifter i "sina" ansökningar. Når en personuppgiftsansvarig låter någon annan (organisation) hantera personuppgifterförsin räkning, vid outsourcing, uppdrag.eller liknande, ärdenna externa part att betrakta som ett personuppgiftsbiträde. Den gemensamma nämnden får i det här sammanhanget ses som ett personuppgiftsbiträde åt var och en av kommunerna som använder sig av lösningen. ^* Sveriges Post ockhoM. assak. aoma aranzo ^ Kommuner iereron:oea^z^ooo _ och Landsting vnnv.akl.ae 4 (5)
22 Mellan personuppgiftsansvarignch bitrådet ska det enligt 30 PuL upprättas ett skriftligt avtal. 6 (5) Vad det ska innehålla finns beskrivet i Datainspektionens faktablad (sök på "Personuppgiftsbiträdesavtal" på Intornet): En grundförutsättning vid ail hantering av personuppgifter är att dessa Inte ska lagras längre tid än vad som behövs i förhållande till ändamålet med uppgifterna. Säkerställ därför att e-tjänsten inte "automat-lagrar" personuppgifter onötligt länge utan ått en bedömning kan göras för varje typ av e-tjänst om hur länge informationen ska finnas kvav Xven kravet i PuL på att informera individer som använder e-tjänsterna innebär att lösningen måste kunna hantera att varje typ av e-tjänst kan få skräddarsydd information. 4. Lag om offentlig upphandling, LOU Vid upphandling och anskaffning av t.ex. IT-lösningar eller annat som ligger inom ramen för samverkan blir det inte frågan om någon upphandlingssituation mellan de kommuner som Ingår i samverkan. Den gemensamma nämnden ska upphandla de tjänster och köp som behövs förverksamheten och blir den upphandlande myndigheten. Ytterligare tips! Kontaktcenter Om samverkanskommuner fett senare skede vill utveckla samverkan till att inrätta ett gemensamt kontaktcenter eller medborgarkontor, bör man även tydliggöra hur sekretessgränserna kan upprätthållas i den tekniska lösningen och mellan personalen som arbetar i kontaktcentret. Kontaktpersoner Jeanna Thorslund, juridisk expert på Centerför esamhället (CeSam), SKL. Tel: , e-post: Jeanna thorslund a(^skl.se Inge Hansson, it-chef på Karlstad kommun. Tel: , e-post: inoe.hansson(cakarlstad.se Center för esamhället.(cesam) Center för esamhället (CeSam) är ett programkontor inom SKL som arbetar med innovationskraft i kommunal sektor och verksamhetsutveckling som tar stöd av IT. CeSam samarbetar med SKI:s övriga verksamhetsdelar Inom sju programområden. De övergripande målen är: Enklare vardag för privatpersoner och företag. Smartare och öppnare förvaltning stödjer Innovation och delaktighet. Högre kvalitet och effektivitet i verksamheten. Läs mer: ^)'^ Sveriges Posf: slockholm ('' Kommuner Bestlk: Hams9^lan 20, ^ och Landstin Telefon: 0& g \WM/.8W.6B
23 Bilaga 4: IT Narrbottens verksamhetsområden inom IT utveckling och infrastruktur. 9. ITK i Norrbotten, informationsteknik (IT) och kommunikation (K)=1TK IT och Kommunikatiön är två delar söm är beroende av varandra för att man ska kunna arbeta med/utveckla/leverera tjänster sk e-tjänster till Norrbottens invånare och företag. En grundförutsättning för e-tjänster är att. det finnsen kommunikationsplattform att leverera dessa tjänster på avseende både telefoni och standardiserade bredbandstjänster. För ca 15 år sedan, var IT Norrbottens uppdrag att utveckla innovativa e- tjänstersåsom webbplattformar, medborgarkontor, e-distansutbildning m.m. på uppdrag av bl.a. Norrbottens kommuner, landstinget, universitetet, och.företagen..., Projekten föll på grund av två viktiga faktorer, brist på ekonomiska resurser för ett brett införande i kommunerna samt bristen på en bra kommunikationsplattform.(kapaciteten att transportera IT i näten var bristfällig). Under år 2000 beslutade dåvarande regering att avsätta ca 4 miljarder kronor till utbyggnad av sk bredband. IT Norrbotten fick ägarnas uppdrag att samordna kommunernas bredbandsutbyggnad under åren Grundprincipen är om vi skall leverera e-tjänster så måste vi samtidigt försäkra oss om att våra invånare kan nå tjänsterna dvs bygga bort vita kommunikationsfläckar 2. Koordinering av IT tjänster och kommunikation IT Norrbotten har under åren koordinerat kommunernas och landstingets IT chefer samt stadsnäten. Syftet med detta är att få ett erfarenhetsutbyte, kunskapsöverföring samt effektivisera resultaten både ekonomiskt och verksamhetsmässigt. Genom samordningen av IT chefernas ansvarsområden har vi även tagit initiativ till att vissa kommuner gemensamt inlett ett samarbete för att finna effektivitetsvinster ex på detta är nyttjande av Ipads för tex kommunpolitiker, behov av nya teleforiväxelsystem med integration av nya plattformar, m.m. Uppläggetvid projekten har varit att1t Norrbotten haft projektansvaret avseende både projektledare, verksamhetsredovisning och ekonomisk redovisning. Genom samverkan har kompetens tillförts från IT avdelningar respektive verksamhetsansvariga. På detta sätt nyttjar vi en gemensam resursbank av IT kompetens, såsom att samtliga IT avdelningar vore en enda IT avdelning.
24 3. Extern finansiering av projektverksamhet Genom de projekt vi bedrivitlbedriverhar vi även använt oss av metodiken att i första hand försöka finna extern finansiering för projektverksamheten, vilket är resurs och kompetenskrävande. Detta har medfört att kommunerna/landstinget endast medfinansierat sig egen verksamhet med 50 alternativt af# det inte funnits någon medfinansiering överhuvudtaget från kommunerna alternativt landstingets sida. Exempel på projekt med 100 finansiering eller lägre från annåt håll: `A. Trygghetslårm 100% finånsierat från annat håll (Regeringsprojekt, SKL Kommentus 2.6 miljoner kronor) B. Videokonferensplattformen 50% finansiering från annat håll (EUmedel 7.6 miljoner kronor).här har vi infört en gemensam plattform för video fsr länetssamtliga kommuner och landsting. Detta är unikt -för Sverige och en stor tillgång för bl.a. modermålsundervisning, e- hälsa och miljötänk i länet. C. Utbyggnad bredband Pajala och Jokkmokk 2011, 100% finansiering från annat håll (Regeringsmedel/EU 22 miljoner kronor) 4. Gemensam Förvaltningsmodell /projektmall För att få en lyckosam och bra verksamhet så finns det ett behov av att arbeta med samma metodik och processer. I princip har idag såmtliga kommuner/landstinget valt sin "modell" för hur man arbetar med bl.a. projekt. Detta skapar problem då man skall implementera arbetet i dem praktiska vardagen. Därför startades ett metodikarbete upp mellan IT avdelningarna inom kommunerna/landstinget och IT Norrbotten för att finna en gemensam förvaltningsmodell inom ramen för videokonferensplattformen. Syftet är att få fram en läns/regionmodell även för kommande och nya gemensamma förvaltningsverksamheter. 5. Exempel på IT projekt som IT Norrbotten nu koordinerar IPv6 (Krav från Regeringens digitala agenda) Internetprotokollet, ofta förkortat IP, är det kommunikationsprotokoll som används för 6verföring av information över Internet. Internetprotokollet version 4, IPv4, är den första versionen av IP och är idag den version som Internet i huvudsak baseras på. IPv4 adresserna kommer att ta slut under närmsta året, i delar av världen har detta redan inträffat. När detta sker kommer behovet av alt implementera nästa version av Internetprotokollet, IPv6, att öka, för att under en period kunna samexistera tillsammans med IPv4. Det är alltså inte fråga om att på kort sikt övergå helt till IPv6, även om det på längre sikt är
25 fallet. Användningen och spridningen av IPv6 kommer dock att innebära att de e-tjänster som finns och tas fram måste vara nåbara också med IPv6, Utifrån den fiörstudie om gjordes i övertorneå om vad det innebär och krävs -fi3r att införa IPv6 i en kommun beslöts på IT-chefsmötet i marn i år att alla kommuner skall samverka kring införandet av IPv6 med mål att alla kommuner och landstinget skall vara nåbart utifrån med IPv6 hösten Under ledning av ITN har införandet av IPv6 påbörjats under 2012 med bl.a, utbildningar och gemensam analys av de utrustningar som berörs. DNSSEC {Ansökan gjord till MSB för att finansiera arbetet för samtliga kommuner och landstinget) (Krav från regeringens digitala agenda) DNS, Internats "adressbok", är avgörande för att e-post ska nå rätt mottagare och för att en användare ska komma till rätt webbplats. Samhällets beroende av DNS kommer dessutom att öka när tjänster som ip-tv och ip-telefoni får fler användare och inte minst när medborgarna får tillgång till e-tjänster. Men systemet ärsårbart -ett infekterat DNS kan leda till att en angripare i det fördolda kan dirigera om e-post, stjäla information via falska webbplatser eller störa ekonomiska transaktioner och kommunikation. Ett led natt stärka samhällets förmåga'är att införa DNSSEC. Det är viktigt att kommunens DNS bygger på denna standard, vilket gör att den tillhandahåller en säker och robust tjänst med god nåbarhet vare sig man driver den själv eller har lagt ut driften på någon extern partner. Tillsammans med länsstyrelsen, samtliga kommuner och NII harltn lämna in en projektansökan med syfte att införa DNSSEC och säkerställa att det finns verifierad kompetens för drift och förvaltning av DNSSEC över tid. Vid positivt beslut projektstart Upphandling av digitala trygghetslarm Tillsammans mad Socialtjänsten och IT-avdelningarna inom Norrbottens kommuner tog vi initiativ till att titta på situationen för Trygghetslarm utifrån det teknikskifte som pågår inom telefoni. Vi tog fram en rutin för hur Telia ska hantera informationsbehovet avseende trygghetslarm till kommuner vid nedmontering av analog teknik. Genom de initiativ vi tog blev vi också en del av Hjälpmedelsinstitutets Regeringsprojektet kring Digitala Trygghetslarm. Inom ramen för detta projekthar vi tagit fram en förstudie över situationen för Trygghetslarm i Norrbotten, vi har testat Digital Trygghetslarm och Larmcentraler och vi genomför idag en nationell upphandling av Digitala Trygghetslarm och larmcentral tillsammans med SKL Kommentus inköpscentral. Upphandlingen omfattar 253 kommuner i Sverige, inklusive 14 kommuner i Norrbotten. Genom Hjälpmedelsinstitutet sprids nu information om arbetet vidare i hela Europå. Från'ett initiativ"i Norrbotten avseende några tusen larm, spreds behovet till larm i Sverige och nu 2.6 miljoner digitala larm i Europa.
Det ska bli bättre att vara medborgare i Värmlands kommuner
Det ska bli bättre att vara medborgare i Värmlands kommuner Varför Samverkan Tillgänglighet och bemötande Gränslös efterfrågan Lägre kostnader Laglighet Vi utredde följande samverkansformer Samverkansavtal
Implementering av strategin för esamhället i Norrbottens län
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Sammanträdesdatum Styrelsen 2012-12-13 Sida 84 (101) 62 Implementering av strategin för esamhället i Norrbottens län Strategin för esamhället, vilken framtagits av Sveriges kommuner
Förslag till inrättande av gemensam nämnd för att uppnå intentionerna i Strategin för e-samhället
1 Förslag till inrättande av gemensam nämnd för att uppnå intentionerna i Strategin för e-samhället Förslag till beslut: Med hänvisning till nedanstående utredning föreslår utredningsgruppen att styrelsen
E-nämnden 2014. Verksamhetsplan
Henrik Billström Sida: 1 (10) Verksamhetsplan Henrik Billström Sida: 2 (10) Innehåll Basfakta... 4 1.1 Godkännande av verksamhetsplanen, definitioner och bilagor... 4 1.2 Verksamheten, sammanfattning...
Dnr DSN-2014-19 Dpl. Dpl sid 1 (5) T IT-enhetenn. Inledning. servicenämnden. ka kommuner. Till grund. utveckling. karlstad.se
Dnr DSN-2014-19 Dpl sid 1 (5) KOMMUNLEDNINGSKONTORET T IT-enhetenn 2015-01-23 (reviderad) Anna Hamr, 054-540 81 69 anna.hamr@ @karlstad.se Verksamhetsplan 2015 drifts- ochh servicenämnden Dnr DSN-2014-19
Norrbottens e-nämnd. Verksamhetsplan 2016
Daniel Ahlqvist Sida: 1 (11) Norrbottens e-nämnd Verksamhetsplan 2016 Daniel Ahlqvist Sida: 2 (11) Innehåll Basfakta... 4 1.1 Godkännande av verksamhetsplanen, definitioner och bilagor... 4 1.2 Verksamheten,
Analys av samverkansformer för kommunal verksamhet.
1(5) 2015-11-11 Helge Jonsson Tfn: 063-14 76 36 E-post: helge.jonsson@regionjh.se Analys av samverkansformer för kommunal verksamhet. Inledning En förstudie har tagits fram kring regional samverkan i offentlig
Digital strategi för Uppsala kommun 2014-2017
KOMMUNLEDNINGSKONTORET Handläggare Datum Diarienummer Sara Duvner 2014-04-23 KSN-2014-0324 Digital strategi för Uppsala kommun 2014-2017 - Beslutad av kommunstyrelsen 9 april 2014 Postadress: Uppsala kommun,
Tjänsteskrivelse 2011-02-18 Diarienummer Kommunledningskontoret Handläggare Gerd Olofsson 0910-73 59 68 Verksamhetsberättelse och årsredovisning 2010 Sammanfattning Av verksamhetsberättelse och årsredovisning
Program med mål och riktlinjer för privata utförare mandatperioden
STYRANDE DOKUMENT Fastställt av Dokumentansvarig Datum Kommunfullmäktige Förvaltningschef Jonas Sverkén 2016-06-20 1 (5) Program med mål och riktlinjer för privata utförare mandatperioden 2015 2018 Bakgrund
IT-Policy för Tanums kommun. ver 1.0. Antagen av Kommunfullmäktige 2013-03-18
IT-Policy för Tanums kommun ver 1.0 Antagen av Kommunfullmäktige 2013-03-18 1 Inledning Tanums kommuns övergripande styrdokument inom IT-området är IT-Policy för Tanums kommun. Policyn anger kommunens
Granskning av den gemensamma driftsoch servicenämnden
Revisionsrapport Granskning av den gemensamma driftsoch servicenämnden Karlstads kommun Maria Jäger Cert. kommunal revisor Remmi Gimborn Innehållsförteckning Sammanfattande bedömning... 1 Inledning...
En gemensam e-tjänsteplattform i Värmland drifts- och servicenämnden
Dnr DSN-2015-9 Dpl sid 1 (6) TJÄNSTEYTTRANDE KOMMUNLEDNINGSKONTORET IT-enheten 2015-06-29 Per-Erik Karlsson, 054-540 12 20 Per-erik.karlsson@karlstad.se Drifts- och Servicenämnd En gemensam e-tjänsteplattform
Politiskt initiativ från majoriteten - Utred nya arbetsformer för en effektivare upphandling i Karlstadsregionen
Dnr KS-2012-255 Dpl 14 sid 1 (5) KOMMUNLEDNINGSKONTORET Stadssekretariatet Tjänsteyttrande 2013-03-28 Per Danielsson, 054-540 80 18 per.danielsson@karlstad.se Politiskt initiativ från majoriteten - Utred
Kommuner, landsting och regioner har en nyckelroll i (e)samhället
Kommuner, landsting och regioner har en nyckelroll i (e)samhället Kommuner och landsting står för 70 80 % av medborgarkontakterna 8 av 10 företagare har kontakt med kommunen Den nya generationens medborgare
Juridiska förutsättningar vid samverkan kring VA-verksamhet. Gilbert Nordenswan Svenskt Vatten
Juridiska förutsättningar vid samverkan kring VA-verksamhet Gilbert Nordenswan Svenskt Vatten Upplägg Grundförutsättningar Förhållandet mellan kommunallagen och vattentjänstlagen Kommunens förhållande
Förslag till samverkansavtal kring kommungemensamt e-arkiv
Kommunkontoret Tjänsteskrivelse 1 (5) Administrativa avdelningen Jesper Jacobsson 046-35 59 26 Jesper.jacobsson@lund.se Kommunstyrelsen Förslag till samverkansavtal kring kommungemensamt e-arkiv Sammanfning
Protokoll från presidiets sammanträde, delegationsbeslut
Protokoll från presidiets sammanträde, delegationsbeslut BESLUTANDE Britta Flinkfeldt Peter Roslund ÖVRIGA DELTAGARE Kajsa Myrberg, kansliet Kjell-Åke Halldén, kansliet, sekreterare Lars Alriksson Kjell-Åke
Revidering av Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun
Kommunstyrelsen 2019-01-29 Kommunledningskontoret Demokrati och välfärd KSKF/2019:41 Birgitta Berg 016-710 18 33 1 (2) Kommunstyrelsen Revidering av Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun
Kollektivtrafiken i en regionkommun Bilaga 1
Sammanfattning Västerbottens läns landsting ansöker om att få bilda regionkommun från 1 januari 2019. Då upphör Region Västerbotten som organisation. Bildandet av regionkommun innebär bl.a. att Västerbottens
Delägarskap i Invest in Norrbotten AB
Kommunfullmäktige 2012-05-28 107 251 2012-05-14 106 269 2012-04-23 36 76 Dnr 12.229-14 majkf23 Delägarskap i Invest in Norrbotten AB Bilagor: Affärsplan Bolagsordning Aktieägaravtal Förslag till beslut
Använd molntjänster på rätt sätt
2013-02-13 E-samhället i praktiken Använd molntjänster på rätt sätt Molntjänster kan spara pengar och göra information mer tillgänglig för kommuner och landsting. Den viktigaste bedömningen vid val av
Länsförbunden Kommunalförbunden. Samverkan mellan kommuner underlättas och stimuleras
Cirkulärnr: 1996:140 Diarienr: 1996/2646 Handläggare: Sektion/Enhet: Ingegärd Hilborn Datum: 1996-10-04 Mottagare: Rubrik: Kommunalrättssektionen Kommunstyrelsen Länsförbunden Kommunalförbunden Bilagor:
Yttrande över remiss från Sveriges kommuner och landsting om Förslag angående former och inriktning av nationellt samarbete inom ehälsa
HÄLSO- OCH SJUKVÅRDSNÄMNDEN 2012-03-27 p 18 1 (5) Hälso- och sjukvårdsförvaltningen TJÄNSTEUTLÅTANDE 2012-02-27 HSN 1202-0133 Handläggare: Ewa Printz Kim Nordlander Yttrande över remiss från Sveriges kommuner
RIKTLINJER. Riktlinjer för styrning av IT-verksamhet
RIKTLINJER Riktlinjer för styrning av IT-verksamhet RIKTLINJER 2 Riktlinjer för styrning av IT-verksamhet. 1 Inledning Håbo kommuns övergripande styrdokument inom IT är IT-policy för Håbo kommun. Riktlinjer
Verksamhetsplan med aktiviteter drifts- och servicenämnd 2014
sid 1 (6) DRIFTS- OCH SERVICENÄMNDEN IT-enheten Tjänsteyttrande verksamhetsplan med aktiviteter för drifts- och servicenämnden Charlotta Bodin, 054 540 10 07 charlotta.bodin@karlstad.se 2014-01-07 Verksamhetsplan
Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun
Kommunstyrelsen 2018-02-12 Kommunledningskontoret Demokrati och välfärd KSKF/2018:53 Birgitta Berg 016-710 18 33 1 (2) Kommunstyrelsen Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun Förslag till
Sverige ligger bra till i internationella jämförelser
Sverige ligger bra till i internationella jämförelser men inte när det gäller offentliga tjänster på nätet Flera utmaningar Framtidens medborgare har förväntningar på digitala välfärdstjänster Ett digitalt
KARLSTADS KOMMUN. Ärende 2
KARLSTADS KOMMUN Ärende 2 sid 8 (34) KOMMUNSTYRELSEN Protokoll 2012-03-20 3 Gemensam förtroendevald revisor för Landstinget och kommunerna i Dnr KS-2012-130 Dpl 00 Kommunstyrelsens förslag till kommunfullmäktige
STYRDOKUMENT Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun
Kommunstyrelsen 1 (5) STYRDOKUMENT Instruktion för kommundirektören i Eskilstuna kommun Beslutad när Kommunstyrelsen 2018-03-13, 36 Beslutad av Diarienummer Kommunstyrelsen KSKF/2018:53 Ersätter Gäller
Bolagsordning för AB Strömstads Badanstalt
STRÖMSTADS KOMMUN KALLELSE/ÄRENDELISTA Sida 14 (40) Kommunfullmäktige Sammanträdesdatum 2015-06-09 Kf 62 Ks 92 Au 101 KS/2014 0465 Bolagsordning för AB Strömstads Badanstalt Kommunstyrelsens förslag till
Yttrande angående program för uppföljning av och insyn i verksamhet bedriven av privata utförare
Barn- och utbildningsförvaltningen Barn- och utbildningschef Magnus Bengtsson 2019-03-15 Dnr 2019/126-003 Barn- och utbildningsnämnden Yttrande angående program för uppföljning av och insyn i verksamhet
Samverkansavtal om gemensam överförmyndarnämnd i Umeåregionen (ÖFUR)
AVTAL Sida 1 av 7 Samverkansavtal om gemensam överförmyndarnämnd i Umeåregionen (ÖFUR) Mellan Bjurholms, Nordmalings, Robertsfors, Umeås, Vindelns, Vännäs, och Örnsköldsviks kommuner träffas genom detta
Digitaliseringsstrategi 11 KS
Digitaliseringsstrategi 11 KS 2018.327 3 VALLENTUNA KOMMUN Sammanträdesprotokoll Kommunstyrelsen 2018-12-17 250 Digitaliseringsstrategi (KS 2018.327) Beslut Kommunstyrelsen föreslår att kommunfullmäktige
Program. Program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av privata utförare
Program Program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av privata utförare 1 Styrdokument Handlingstyp: Program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av privata utförare Diarienummer:
Strategi Program Plan Policy» Riktlinjer Regler
Strategi Program Plan Policy» Riktlinjer Regler Borås Stads Riktlinjer för IT Riktlinjer för IT 1 Fastställt av: Kommunstyrelsen Datum: 20 juni 2011 För revidering ansvarar: Kommunstyrelsen För ev uppföljning
E-strategi för Strömstads kommun
E-strategi för Strömstads kommun Antagen 2016-11-24 KF 134 1. Sammanfattning 3 2. Förutsättningar 3 3. Syfte 3 4. Vision och övergripande mål 3 5. Områden med avgörande betydelse för kommunens mål 4 6.
Våld i nära relationer en folkhälsofråga SOU 2014:49
REMISSVAR 1 (5) ERT ER BETECKNING 2014-07-04 Ju2014/4445/KRIM Regeringskansliet Justitiedepartementet 103 33 Stockholm Våld i nära relationer en folkhälsofråga SOU 2014:49 Remissen till Statskontoret omfattar
Samordning av VA-verksamheten med Roslagsvatten Dnr KS12/
2013-01-14 Mats Falås VA- och Renhållningschef 08 560 39 336 Mats.Falas@ekero.se Kommunstyrelsen Samordning av VA-verksamheten med Roslagsvatten Dnr KS12/181-303 Förslag till beslut Kommunstyrelsen föreslår
Fullmäktiges program med mål och riktlinjer för verksamhet som utförs av privata utförare
PM 2019-06-11 1 (7) Ekonomi och styrning Karin Tengdelius Fullmäktiges program med mål och riktlinjer för verksamhet som utförs av privata utförare Kommuner och regioner ska kontrollera och följa upp verksamhet
DET BÄSTA AV TVÅ VÄRLDAR
DET BÄSTA AV TVÅ VÄRLDAR FÖRSKOLA OCH ANNAN PEDAGOGISK VERKSAMHET INFORMATION TILL DIG SOM NYBLIVEN FÖRÄLDER I ÖCKERÖ KOMMUN STRATEGI FÖR DIGITALISERING I ÖCKERÖ KOMMUN STRATEGI FÖR DIGITALISERING I ÖCKERÖ
DNR: KS2016/918/01. Informationssäkerhetspolicy för Sunne kommun KS2016/918/ (1) Kommunstyrelsen
TJÄNSTESKRIVELSE Datum DNR: KS2016/918/01 2018-03-07 1 (1) Kommunstyrelsen Informationssäkerhetspolicy för Sunne kommun KS2016/918/01 Förslag till beslut Förslaget till Informationssäkerhetspolicy för
65 Digitaliseringsstrategi för Gagnefs kommun (KS/2019:73)
Protokollsutdrag Sammanträdesdatum Kommunstyrelsen 2019-05-21 1 (1) 65 Digitaliseringsstrategi för (KS/2019:73) Kommunstyrelsens förslag till kommunfullmäktige 1. Anta Digitaliseringsstrategi för. Ärendebeskrivning
Yttrande över delbetänkandet Digitalforvaltning.nu (SOU 2017:23)
KOMMUNLEDNINGSKONTORET Handläggare Bergdahl Olle Datum 2017-05-15 Diarienummer KSN-2017-1683 Kommunstyrelsen Yttrande över delbetänkandet Digitalforvaltning.nu (SOU 2017:23) Förslag till beslut Kommunstyrelsen
Program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av privata utförare på uppdrag av Åtvidabergs kommun
Program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av privata utförare på uppdrag av Fastställt av: : 2016-09-28, 96 Dnr: ATVKS 2015-00650 003 För revidering ansvarar: Kommunledningsförvaltningen
Fullmäktiges program för verksamhet som utförs av privata utförare MÅL OCH RIKTLINJER, UPPFÖLJNING OCH INSYN 1
Fullmäktiges program för verksamhet som utförs av privata utförare MÅL OCH RIKTLINJER, UPPFÖLJNING OCH INSYN 1 2 Innehåll Varför program bakgrund och syfte... 4 Vad är privata utförare... 5 Vad ska fullmäktiges
Inrättande av råd för samverkan inom området social ekonomi
Tjänsteutlåtande Utfärdat 2009-12-30 Diarienummer 0390/09 Verksamhetsområde Social ekonomi Marie Larsson Telefon 031-367 90 16, Fax 031-367 90 12 E-post: marie.larsson@socialresurs.goteborg.se Inrättande
Styrelseutbildning för koncernen Stockholms Stadshus AB 2015. Catharina Gyllencreutz, stadsjurist Stockholms stads juridiska avdelning
Styrelseutbildning för koncernen Stockholms Stadshus AB 2015 Catharina Gyllencreutz, stadsjurist Stockholms stads juridiska avdelning The Capital of Scandinavia Väsentliga regelverk EU-rätten Regeringsformen
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Kommunstyrelsens arbetsutskott Sammanträdesdatum
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Kommunstyrelsens arbetsutskott Sammanträdesdatum 2017-05-17 86 KS 225/17 Program för uppföljning och insyn av privata utförare Beslut Arbetsutskottets förslag till kommunstyrelsen
Förenklad förstudie och samarbetsförslag
Tjänsteskrivelse -02-21 KFN 2013.0096 Handläggare: Annelie Henriksson Förenklad förstudie och samarbetsförslag Sammanfattning Arbetet med införande av e-arkiv i Karlskoga kommun har påbörjats under hösten
Kommunal e-hälsa inom Socialtjänsten
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Sammanträdesdatum Styrelsen 2013-03-14 Sida 11 (19) 6 Kommunal e-hälsa inom Socialtjänsten Sveriges kommuner och landsting har ingått ett antal överenskommelser med regeringen, vilka
Nytt it-program för Stockholms stad
ÄLDREFÖRVALTNINGEN KOMMUNIKATION TJÄNSTEUTLÅTANDE DNR 0401-308/2012 SID 1 (7) 2012-11-19 Handläggare: Carl Smitterberg Telefon: 08-508 36 221 Till Äldrenämnden Svar på remiss från kommunstyrelsen Dnr:
Riktlinje för organisation och finansiering av projekt
Riktlinje för organisation och finansiering av projekt tillhör Ett program för digital förnyelse The Capital of Scandinavia Innehåll 1 Inledning... 3 2 Styrning och ledning av projekt och portföljer...
SOLLENTUNA FÖRFATTNINGSSAMLING 1
FÖRFATTNINGSSAMLING 1 IT-STRATEGI FÖR SOLLENTUNA KOMMUN Antagen av fullmäktige 2003-09-15, 109 Inledning Informationstekniken har utvecklats till en världsomspännande teknik som omfattar datorer, telefoni,
E-utvecklingsråd i Jönköpings län
E-utvecklingsråd i Jönköpings län RAPPORT Projekt Gemensamt e-arkiv i Jönköpings län, Etapp 1 Rapport 1.0 2 av 8 Innehåll 1 Projektläge och syftet med rapporten 3 1.1 Delprojekt Juridiska förutsättningar
Kommunstyrelsens arbetsutskott 2015-06-12 1 (5) Roland Åkesson (C), ordförande Britt-Marie Domeij (M)
Sida Kommunstyrelsens arbetsutskott 2015-06-12 1 (5) Plats och tid Kommunhuset den 12 juni 2015 kl. 08.00 10.00 Beslutande Roland Åkesson (C), ordförande Britt-Marie Domeij (M) Lars Hollner (S) Ann Petersson
Förbundsordning 2011-01-01
1 Förbundsordning 2011-01-01 2 FÖRBUNDSORDNING för Regionförbundet Uppsala län Fr.o.m. 2003-01-01 Reviderad 2004-07-01; 2005-07-01; 2007-01-01; 2011-01-01 Förbundet är ett Kommunalförbund enligt Kommunallagen
Kommunstyrelsen. Ärende 29
Kommunstyrelsen Ärende 29 Turism, information och administration Anna Bryntesson, 0571-28106 anna.bryntesson@eda.se TJÄNSTESKRIVELSE Datum 2018-11-27 1(2) Revidering av instruktion för kommunfullmäktiges
Instruktion för stadsdirektören
1 (5) DATUM DNR 2018-04-12 KS/2018:150 Instruktion för stadsdirektören Antagen av kommunstyrelsen den 7 maj 2018. 2 (5) Bakgrund Kommunallagen (SFS 2017:725) 7 kap. 1-3 reglerar stadsdirektörens uppdrag:
Program för uppföljning av och insyn i verksamhet som utförs av privata utförare
1/5 DATUM 2017-08-23 DIARIENUMMER KS/2017:570-059 Program för uppföljning av och insyn i verksamhet som utförs av privata utförare Antaget av kommunfullmäktige 2017-09-25, 83 En kommun kan, efter beslut
Samverkansavtal. Lönenämnd. för gemensam. Mariestad, Töreboda, Gullspång och Karlsborg. ~ kommun. .. Karlsborgs. Kommuner i samarbete
.. Karlsborgs Bilaga 105 KF 193 2016-11-28 MARIESTAD GULLSPlNG; Samverkansavtal för gemensam Lönenämnd Mariestad, Töreboda, Gullspång och Karlsborg Antaget av: Kommunfullmäktige Mariestad 2016-xx-xx Töreboda
Samverkansavtal för gemensam Ambulansdirigeringsnämnd
SAMVERKANSAVTAL 1 (5) 1 PARTER Region Uppsala, Region Västmanland och Landstinget Sörmland, nedan kallat parterna, har träffat följande överenskommelse om gemensam Ambulansdirigeringsnämnd. Region Västmanland
Fördjupad granskning avseende Kommunalt forum Region Jönköpings län Revisorerna
Fördjupad granskning avseende Kommunalt forum Region Jönköpings län Revisorerna Göteborg den 24 mars 2015 Attensum AB Jur.kand. Joakim Eriksson Innehållsförteckning Sammanfattning... 3 Iakttagelser och
Handläggare Datum Diarienummer Jan Malmberg 2011-08-30 KSN-2011-0330
KS 7 2011-09-07 KOMMUNLEDNINGSKONTORET Handläggare Datum Diarienummer Jan Malmberg 2011-08-30 KSN-2011-0330 Kommunstyrelsen Yttrande över SOU 2011:43 Offentlig upphandling från eget företag - och vissa
Avtal om samverkan kring kunskapsstyrning inom FoU socialtjänst och avveckling av gemensam nämnd för kunskapsstyrning KSN
1 (1) KOMMUNSTYRELSEN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Sammanträdesdatum: 2019-05-29 109 Avtal om samverkan kring kunskapsstyrning inom FoU socialtjänst och avveckling av gemensam nämnd för kunskapsstyrning KSN-2019-1756
Ansökan om delägarskap för Luleå kommun i Svenska Kommun Försäkrings AB
Kommunstyrelsen 2009-03-16 62 144 Arbets- och personalutskottet 2009-02-23 53 111 Dnr 09.113-10 marskf11 Ansökan om delägarskap för Luleå kommun i Svenska Kommun Försäkrings AB Bilagor: Bolagsordning Aktieägaravtal
Strategi för digital utveckling
Dokumenttyp Ansvarig verksamhet Version Antal sidor Strategi Utvecklings- och 6 kommunikationsavdelningen Dokumentägare Fastställare Giltig fr.o.m. Giltig t.o.m. Henrik Svensson Landstingsstyrelsen 2018-05-22
Program för uppföljning och insyn
Program för uppföljning och insyn Diarienummer Senast uppdaterad Beslutsinstans Ansvarig processägare 2018/0333 2019-03-19 Kommunfullmäktige Ekonomichefen Dokumentets syfte Syftet med program för uppföljning
Samrådsstruktur mellan Region Östergötland och länets kommuner
BESLUTSUNDERLAG 1/2 2015-04-15 Dnr: RS 2015-277 Regionstyrelsen Samrådsstruktur mellan Region Östergötland och länets kommuner Bakgrund Enligt lag (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län
Granskning av verksamhetsavtal mellan Region Jönköpings län och länets kommuner Region Jönköpings län Revisorerna
Granskning av verksamhetsavtal mellan Region Jönköpings län och länets kommuner Region Jönköpings län Revisorerna Göteborg den 24 mars 2015 Attensum AB Jur.kand. Joakim Eriksson Innehållsförteckning Sammanfattning...
Regionstyrelsens arbetsutskott
PROTOKOLL UTDRAG Regionstyrelsens arbetsutskott 193-217 Tid: 2016-12-12, kl: 10:00-16:40 Plats: Regionens Hus, sal A 198 Regionfullmäktiges program för uppföljning och insyn av verksamhet som utförs av
Företagspolicy för Hällefors kommun
Företagspolicy för Hällefors kommun 2(4) I enlighet med bestämmelserna i 3 kapitlet 16-18 Kommunallagen (1991:900), (KL) har Hällefors kommun valt att bedriva viss kommunal verksamhet i aktiebolagsform.
När det gäller mottagande till utbildning finns regler om mottagande i första hand i 15 kap. 43 skollagen. Där anges följande.
Promemoria Hellstadius Utbildning & Rådgivning AB 2013-11-25 Kommunförbundet Stockholms Län Projektet Gemensam Gymnasieregion Camilla Wallström PM inför länsövergripande konferens 27/11 Denna promemoria
Sammanträdesdatum Arbetsutskott 2016-02-29 1 (1) 35 KS/2016:51. Handlingsplan för e-hälsa i Östergötland 2016-2017
Mjölby Kommun PROTOKOLLSUTDRAG Sammanträdesdatum Arbetsutskott 2016-02-29 1 (1) Sida 35 KS/2016:51 Handlingsplan för e-hälsa 2016-2017 Kommunerna och Region Östergötland bedriver sedan några år tillbaka
Nytt förslag på regional utvecklingsenhet för socialtjänsten i Skåne med uppdrag att stödja kunskapsutveckling
Datum 2014-12-01 Beteckning Dnr 14-7-57 Avdelning socialtjänst, vård och omsorg Skånes kommuner Nytt förslag på regional utvecklingsenhet för socialtjänsten i Skåne med uppdrag att stödja kunskapsutveckling
ARBOGA KOMMUN. Blad 3. Ksau 204 Dnr 418/
ARBOGA KOMMUN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL Kommunstyrelsens arbetsutskott Sammanträdesdatum 2015-12-08 Blad 3 Ksau 204 Dnr 418/2015-107 Bolagspolicy för Arboga kommuns bolag Kommunstyrelseförvaltningen har i
Samverkan mellan kommuner för hög kompetens
Samverkan mellan kommuner för hög kompetens FAH 2013-10-10 Nils Alesund nils@alesund.se 070-786 73 11 Nils Alesund Consulting 1 Många krav på myndighetsutövningen inom miljöoch hälsoskydd - Krav på myndighetsutövningen
Kjell-Åke Halldén Sekreterare
26/37 Plats Sammanträdesrummet fyra och en halv trappa upp, Västra Varvsgatan 11, Luleå Beslutande Jan Larsson, (v), Pajala Eva Bergström, (s), Luleå Henning Åhman, (s), Arvidsjaur Kenneth Nilsson, (s),
Samverkansavtal gällande överförmyndar-verksamheten i Falkenbergs och Varbergs kommuner, samt kostnadsreglering. KS 2014-228
Utdrag ur protokoll fört vid sammanträde med kommunstyrelsens arbetsutskott i Falkenberg 2014-05-13 152 Samverkansavtal gällande överförmyndar-verksamheten i Falkenbergs och Varbergs kommuner, samt kostnadsreglering.
Förbundsordning för Samordningsförbundet Västra Östergötland
Förbundsordning för Samordningsförbundet Västra Östergötland Samordningsförbundet Västra Östergötland har inrättats med stöd av lagen (2003: 1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. 1
Gemensam nämnd för verksamhetsstöd och Open eplatform
Gemensam nämnd för verksamhetsstöd och Open eplatform Sambruks seminarium kring eplattformar med exempel från flera kommuner Lennart Smith 2015-10-22 2 3 Varför samverkan? Ökad tillgänglighet och minskad
Bilaga 1 Allmänna villkor för Socialnämnds anslutning till Sammansatt Bastjänst Ekonomiskt Bistånd (SSBTEK)
Bilaga 1 Allmänna villkor för Socialnämnds anslutning till Sammansatt Bastjänst Ekonomiskt Bistånd (SSBTEK) 1. Allmänt Dessa Allmänna villkor reglerar Socialnämndens anslutning till Sammansatt Bastjänst
26 Samverkansavtal för Almi Företagspartner Stockholm Sörmland AB
PROTOKOLL Arbetsutskottet 2017-08-31 26 Samverkansavtal för Almi Företagspartner Stockholm Sörmland AB 2018-2021 Dnr 17 062 Sammanfattning År 2010 beslutades att Almi Företagspartner Stockholm AB och Almi
Införande av inköpscentral samt revidering av servicenämnden reglemente
Kommunstyrelsen 2019-03-26 Kommunledningskontoret Ekonomi och kvalitet KSKF/2019:133 Gunnar Ekdahl 016-710 52 61 1 (7) Kommunstyrelsen Införande av inköpscentral samt revidering av servicenämnden reglemente
PROGRAM FÖR INSYN OCH UPPFÖLJNING AV VERK- SAMHET SOM BEDRIVS AV PRIVATA UTFÖRARE, MANDATPERIODEN
PROGRAM FÖR INSYN OCH UPPFÖLJNING AV VERK- SAMHET SOM BEDRIVS AV PRIVATA UTFÖRARE, MANDATPERIODEN 2015-2018 Dokumentbeskrivningar Policy En policy ska ange viljeinriktningen för ett specifikt område. Den
Samverkansavtal gällande överförmyndarverksamheten i Falkenbergs och Varbergs kommuner, samt kostnadsreglering. (AU 152) KS 2014-228
Utdrag ur protokoll fört vid sammanträde med kommunstyrelsen i Falkenberg 2014-06-03 139 Samverkansavtal gällande överförmyndarverksamheten i Falkenbergs och Varbergs kommuner, samt kostnadsreglering.
Förslag till reviderad mål- och styrmodell för Danderyds kommun
DANDERYDS KOMMUN 1(11) Kommunstyrelsen Förslag till reviderad mål- och styrmodell för Danderyds kommun Intentionen med föreliggande förslag är att utveckla och tydliggöra kommunens mål- och styrmodell.
Samverkansavtal för gemensam Ambulansdirigeringsnämnd mellan Landstinget i Uppsala Län och Landstinget Västmanland från och med 1 mars 2015
RIKTLINJE 1 (5) Landstinget i Uppsala Län och Landstinget Västmanland, nedan kallat parterna, har träffat följande överenskommelse om gemensam Ambulansdirigeringsnämnd. Landstinget Västmanland är värdlandsting
Avtal om samverkan i gemensam brand- och räddningsnämnd
Avtal om samverkan i gemensam brand- och räddningsnämnd Robertsfors, Umeå och Vindelns kommuner har kommit överens om att från och med den 1 januari 2018 inrätta en gemensam nämnd, kallad Umeåregionens
Samordningsförbundet Umeå
Samordningsförbundet Umeå Umeå kommun, Västerbottens läns landsting, Försäkringskassan i Umeå, Länsarbetsnämnden i Umeå Verksamhetsplan Budget 2006 Innehållsförteckning 1. Samordningsförbundet Umeå...
E-program för Jönköpings kommun
E-program för Jönköpings kommun Ks 2008:225 kommunfullmäktige kommunstyrelsen övriga nämnder E-program för Jönköpings kommun Fastställt av kommunfullmäktige 303 1 2 1 (7) E-program för Jönköpings kommun
Program Strategi Policy Riktlinje. Digitaliseringsstrategi
Program Strategi Policy Riktlinje Digitaliseringsstrategi 2018 2022 S i d a 2 Dokumentnamn: Digitaliseringsstrategi 2018 2022 Berörd verksamhet: Östersunds kommun Fastställd av: Kommunfullmäktige 2019-03-28,
REGLEMENTE FÖR GEMENSAMMA SERVICENÄMNDEN I ÄLVDALEN, LÖN
REGLEMENTE FÖR GEMENSAMMA SERVICENÄMNDEN I ÄLVDALEN, LÖN Dokumentbeskrivningar Policy En policy ska ange viljeinriktningen för ett specifikt område. Den ska vara vägledande för beslut och styrning. En
1(7) Digitaliseringsstrategi. Styrdokument
1(7) Styrdokument 2(7) Styrdokument Dokumenttyp Strategi Beslutad av Kommunfullmäktige 2018-02-21 20 Dokumentansvarig IT-chef Reviderad av 3(7) Innehållsförteckning 1 Inledning...4 2 Övergripande mål och
Verksamhetsplan 2017 Drifts- och servicenämnden
sid 1 (7) KOMMUNLEDNINGSKONTORET Strategisk Ledning IT 2016-01-13 Peter Olsson, 054-540 12 08 peter.olsson3@karlstad.se Verksamhetsplan 2017 Drifts- och servicenämnden Inledning Den gemensamma drifts-
Dnr: 9018/ Utökad gemensam överförmyndarnämnd i Umeåregionen Örnsköldsviks kommuns inträde
Dnr: 9018/231.109 Utökad gemensam överförmyndarnämnd i Umeåregionen Örnsköldsviks kommuns inträde Ärendebeskrivning Sedan 2015-01-01 samverkar Bjurholms, Nordmalings, Robertsfors, Umeå, Vindelns och Vännäs
Regionalt befolkningsnav Utgåva P 1.0.0 Anders Henriksson Sida: 1 (6) 2011-09-20. Projektdirektiv
Anders Henriksson Sida: 1 (6) Projektdirektiv Regionala nav för identitetsuppgifter och hantering av autentiserings- och auktorisationsuppgifter Anders Henriksson Sida: 2 (6) 1 Projektnamn/identitet Regionala
Kommunstyrelsens arbetsutskott
PAJALA KOMMUN SAMMANTRÄDESPROTOKOLL 1(13) Plats och tid Kommunförvaltningen, 2012-10-29, kl 1300-1445 Beslutande Kurt Wennberg, S Anne Niska, S Laila Mäki, S Birger Lahti, V Stig Töyrä, KD Övriga deltagande
Överenskommelse mellan kommunerna i Blekinge län och Region Blekinge/Landstinget Blekinge om regional samverkan
Överenskommelse mellan kommunerna i Blekinge län och Region Blekinge/Landstinget Blekinge om regional samverkan Oktober 2017 Version 1.0 Ärendenummer: 2017/01290 Dokumentnummer: 2017/01290-1 Innehållsförteckning
Deltagande i Partnerskapet för barnets rättigheter i praktiken 2016-2019
KOMMUNLEDNINGSKONTORET Handläggare Hagström Ingela Datum 2015-08-19 Diarienummer KSN-2015-1584 Kommunstyrelsen Deltagande i 2016-2019 Förslag till beslut Kommunstyrelsen föreslås besluta att Uppsala kommun