Gunilla Essén undervisar i år F-3 på Solskenets skola i Uppsala. Rolf Sjöstedt undervisar i år 6 9 på Dvärsätts skola i Krokom.
|
|
- Elin Lundgren
- för 7 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 711 Samarbetsinlärning en väg till målen Gunilla Essén undervisar i år F-3 på Solskenets skola i Uppsala. Rolf Sjöstedt undervisar i år 6 9 på Dvärsätts skola i Krokom. Inledning Under läsåret 06/07 gick vi kursen Matematik bedömning som ett verktyg för lärande på LHS. Under kursen startade vårt samarbete vilket resulterade i ett gemensamt projektarbete. I vår föreläsning vill vi dela med oss av våra erfarenheter från detta samarbete där elever i grundskolans yngre år arbetat med samma och enligt samma modell som elever i grundskolans senare år. En viktig grundfråga för oss var Hur kan eleverna bli aktivt medvetna om sitt eget lärande och få insikt i och ta ansvar för sin utveckling och sitt eget lärande? I vårt arbete har vi fokuserat på samarbetsinlärning, vi menar att det är viktigt att eleverna blir medvetna om att det finns flera olika sätt att tänka och lösa problem. Genom att arbeta tillsammans med andra berikar jag mitt eget tänkande samtidigt som jag bidrar till gruppens lärande. Eleverna har använt utvärdering och reflektion för att jämföra i vilken situation de lär sig bäst. Vi har även använt en matris där eleverna fått bedöma sitt eget lärande och kunnande, ensamma och i samspel med läraren. Ett annat viktigt verktyg har varit pedagogisk dokumentation. Vi stöder oss bl.a på Vygotskij som menar att våra individuella kompetenser härrör från interaktioner med andra människor. Först lär jag mig tillsammans med andra och sedan gör jag kunskapen till min egen. Det egna inre tänkandet har först varit ett yttre tänkande tillsammans med andra. Två klasser deltog i projektet, 22 elever i år 7 och 21 elever i år 3. Vi använde oss av 14 olika. De flesta eleverna samarbetade i grupper om 3 medan några elever i varje klass fick arbeta enskilt. Indelningen i grupper skedde slumpvis vilket vi förklarade för eleverna. Vi valde som gick att koppla till strävansmålen och vi tog fram kunskapskvalitéer för de olika na. Det var viktigt att eleverna skulle vara medvetna om målen med uppgiften. Om man inte vet vilken väg man ska gå är det svårt att ta ut riktningen. För att få en så bred bedömning som möjligt använde vi med olika syften. Gudrun Malmers (ROS - pärmen 1) skulle visa oss vad eleverna kunde få ut av olika påståenden. Vilken matematik kan de hitta? Hur kan de formulera sina tankar? Vilken förmåga har de att använda ett språk så att någon annan förstår? De ryska na (Nämnaren nr 1, 2006) handlar om att lösa problem. Det är inga imitativa utan de visar ett nytt problem som inte är vanligt förekommande. Vi ansåg att dessa inte visade minneskunskaper utan gav oss upplysning om elevernas matematiska tänkande och förmåga. Uppgifterna handlar mer om en process som leder fram till en lösning och ger möjlighet att utvärdera och bedöma processen. Som hjälp för utvärderingen utarbetade vi en bedömningsmatris. Vår ambition var att göra en analytisk bedömningsmodell, en formativ bedömning där vi försökte lyfta fram elevens styrkor och utvecklingsbehov i jämförelse med målen. Vi ville ha fler än 3 nivåer för att komma bort från betygstänkandet. Ett av våra mål var att se hur matriser kan bli ett verktyg för att underlätta för elever och lärare att arbeta mot mål.
2 Vi tänkte först inte ha med så många men när vi studerade målen insåg vi att vi ville ha med så många basfärdigheter som möjligt så därför valde vi fler. Vi har i stort sett genomfört na på liknande sätt i de båda klasserna. Skillnaden har varit att år 3 kunnat använda mycket mer tid eftersom läraren har ansvar för all undervisning och blir därmed fri att disponera tiden. Med de ryska na hade vi lite olika upplägg. Eleverna i år 7 var vana att först fundera enskilt och sedan i grupp. För eleverna i år 3 var det ett annorlunda sätt att angripa problemlösnings. Målet var att försöka få hela gruppen delaktig i tänkandet. Därför tydliggjorde vi att alla var ansvariga för gruppens lärande och därmed också hade ansvar för den enskildes förståelse. Gudrun Malmers Vi började med en genomgång av uppgiften. Eleverna i år 3 hade arbetat med liknande tidigare men de hade inte varit utsatta för bedömning vilket år 7 hade. Vi gick muntligen igenom de olika kriterierna och pratade om vad de innebar. Det var ganska svårt för år 3 eftersom de inte var vana vid bedömdning. Genomgång och diskussion om mål och matris tog lång tid. En av anledningarna var att det var ett nytt sätt angripa arbetet. Det var också viktigt att alla skulle förstå upplägget. När alla ställt sina frågor delades eleverna in i slumpmässiga grupper om 3. Vi gick runt och lyssnade så mycket vi kunde på elevernas resonemang och försökte bilda oss en uppfattning om engagemanget hos de olika gruppmedlemmarna. Det var väldigt intressant. Flera grupper fungerade utmärkt och var helt självständiga, de berättade sedan vid utvärderingen hur de hade gjort för att lösa eventuella problem som uppkommit i gruppen. De ryska na I år 3 arbetade vi med 2 och 6 barn i taget för att kunna dokumentera så mycket som möjligt. I år 7 var det samma grupper som i arbetet med Malmer-na. Vi började med att repetera målen och de olika bedömningskriterierna och pratade om hur bedömningen skulle gå till och vad de olika kriterierna innebar. Sedan fick eleverna (i år 3) arbeta enskilt med uppgiften. Efter ca 10 min fick de para ihop sig med de andra som hade samma uppgift, det blev 3 i varje grupp. De nya instruktionerna var att tillsammans arbeta vidare utifrån vad de kommit fram till när de arbetat ensamma. Vi gick igenom delaktighetskriteriet och förklarade att alla i gruppen skulle kunna redovisa, så alla måste vara med på lösningen och förstå. Samarbetsinlärningens idé är att processen i gruppen är lika viktig som de kunskapsmässiga målen. Alla i gruppen har ansvar för allas lärande. (Asko Leppilampi) Vid utvärderingen fick eleverna fundera över skillnaden mellan att arbeta ensam eller i grupp De fick också reflektera över vad de lärt sig och hur det varit att arbeta med den här typen av. Hälften av eleverna fick dessutom bedöma sig själv med hjälp av bedömningsmatrisen. För eleverna i år 3 var Ryssna ganska svåra och som lärare bedömde jag att det var viktigt att vi hade mycket tid och att det inte skulle vara för många barn som skulle arbeta samtidigt. Det var viktigt att eleverna skulle förstå uppgiften och för att det skulle bli så bra bedömning som möjligt ville jag ha möjlighet att dokumentera och lyssna på deras olika resonemang och strategier. Det var också värdefullt att se hur de bedömde skillnaden mellan att arbeta ensam och att arbeta i grupp. Detta sätt var förstås mer tidskrävande och vad gäller tiden så har vi skilda förutsättningar i år 3 och år 7. Som klasslärare disponerar man tiden på ett friare sätt. Resultat av utvärderingen Det är viktigt att lägga tid på genomgången så att alla förstår uppgiften. Det är även bra att arbeta flera gånger med liknande så att eleverna kommer in i tänket. Fortfarande
3 är flera elever så inriktade på att komma fram till ett rätt svar snabbt så de ger inte ordentlig med tid till själva processen. Ett ständigt återkommande problem är att många är rädda för att göra fel fast vi poängterar vikten av att kunna göra och tänka på olika sätt. När eleverna arbetade ensamma var det flera som frågade om hjälp och sa att de inte förstod. Vi uppmanade dem att läsa igen och igen, att använda sig av kladdpapper och rita eller skriva ner vilken information de fick osv. De flesta tyckte att det var mycket bättre när de fick vara i en grupp för det var lättare och man fick hjälp av varandra. En grupp beskrev i sin utvärdering att det var bra att samarbeta eftersom alla var bra på olika saker. I en av grupperna hade en pojke ritat en tydlig bild och förklarade sedan (för alla i gruppen) med hjälp av bilden hur han tänkt. Han har svårt att uttrycka sig i skrift men bilden och språket var utmärkta hjälpmedel för honom. Det är viktigt att eleverna bjuds olika möjligheter om vi verkligen menar allvar med att vi vill att de ska få visa vad de kan. I utvärderingen kunde den här pojken berätta att han lärt sig att räkna med hjälp av bilder (sina egna bilder). Han hade alltså blivit medveten om ännu ett sätt att lära. I år 7 tyckte eleverna att na(malmer) vid ett första påseende verkade väl enkla. Svårigheterna kom istället när de skulle formulera Hur kan du fråga?. Eleverna härmade formuleringar som de mött tidigare. När de fick klart för sig att det bara var deras egen fantasi som satte gränser blev formuleringarna inte så enkla. De var lätta men svåra att formulera och jag lärde mig att samarbeta bättre var en återkommande kommentar. I vårt försök att koppla bedömningar av mål och kvaliteter till fick vi insikt i vad rika har för betydelse för bedömningen av olika kvalitéer. Vi tycker att ryssna och Malmerna hjälpt oss att bedöma olika kvaliteter. Självvärdering med hjälp av matris Det var intressant att se hur de olika eleverna klarade av att göra en självvärdering. Ingen skattade sig själv för högt vad gäller delaktighet utan de var väldigt väl medvetna om vilket strå de dragit till stacken. Där de skattade sig själva högre än vad vi gjorde var förståelse och matematiskt språk. De tyckte att när de väl förstått uppgiften så hamnade de bland de högre kriterierna och vi tyckte att de hade bett ganska mycket om hjälp och därför inte hamnade lika högt. Där fick vi en bra diskussion som verkligen närmade sig elevernas medvetenhet om vad de kan och hur de lär sig. Elevernas syn på matrisen varierade men ett återkommande tema var det här är svårt men de tyckte ändå att de kunde se kopplingen mellan matrisen och de de arbetat med. För oss var det viktigt att använda bedömning med syftet att stimulera eleverna till fortsatt utveckling och lärande, inte som kontroll inför betygssättning. Bedömningen ska lyfta elevernas självkänsla och ge dem tilltro till det egna tänkandet och till deras egen förmåga. Vi tror att det är viktigt att eleverna tidigt får insikt i bedömningsprocesser så att de får en medvetenhet om hur de bäst lär sig. Katarina Kjellström påpekar i sin artikel att bedömning inte bara är en fråga om rättvisa utan också en hjälp för eleverna att utveckla den egna läroprocessen, metakognitiv kunskap. (Pedagogisk bedömning, s. 206) Om vi vill att eleverna ska ta ökat ansvar för sitt eget lärande måste vi också få med dem i en diskussion kring att en lösning kan visa olika kvalitéer. Här ser vi bedömningsmatrisen som ett viktigt redskap. Det är viktigt att eleverna deltar aktivt i bedömningsprocessen. Ett sätt har varit att arbeta med mattetankar där eleverna fått sätta ord på sitt eget lärande, berättat för andra om sina strategier och lyssnat på sina kamraters strategier. Ett annat sätt har varit att arbeta med
4 loggboksskrivande. Vi anser att eleverna måste få respons på sitt arbete. Vi har använt oss av muntlig utvärdering, skriftlig utvärdering samt bedömningsmatris. Arbetet med matrisen visade sig vara svårare än vi trodde, det har gett upphov till många intressanta diskussioner och vi har verkligen ökat vår egen medvetenhet. Vi har insett svårigheten med att göra en matris som täcker allt man vill. Vi anser också att man måste arbeta med en matris många gånger tillsammans med eleverna så att de förstår syftet och ordens betydelse. Det är viktigt att prata kvalitéer, mål, syfte och ordens innebörd tillsammans med eleverna. Om man sedan använder matris med jämna mellanrum 1-2 ggr/termin så övar eleverna upp en vana. Vad gäller olika bedömningsmetoder såg vi att arbetet med loggbok och mattetankar fungerade bra, metoderna var bekanta för eleverna och vi såg att de hade lättare för att uttrycka sig med dessa metoder än med hjälp av matrisen. Vi menar att det kan bero på att de får använda sitt eget språk och inte behöver anpassa sig till en skala som de inte är riktigt bekant med. Men självvärderingen (bedömningen) tillsammans med det arbete som förekom i grupperna gav även en bra bild om den individuella nivån. En förutsättning är att vi känner våra elever, ser de framsteg som ibland kan tyckas marginella, men som ändå visar ett lärande. Metoderna för självvärdering och bedömning bör variera så att inte eleverna gör det på rutin utan att reflektera. Vi tycker att vi såg flera exempel på medvetenhet och reflektion hos eleverna. De reflekterade både över sitt lärande och över hur de fungerade i grupp. De kunde uttrycka att de ökat sitt matematiska kunnande, att de lärt sig nya strategier samt berätta om sin egen roll i gruppen i förhållande till andra. I vårt projektarbete har vi lagt fokus på samarbetsinlärning eftersom vi båda är övertygade om att det är ett bra sätt för inlärning. I artikeln Om förhållande mellan individ och grupp i portföljprocessen skriver Olga Dysthe om betydelsen av ett sociokulturellt perspektiv på lärande och menar att interaktion och samarbete ska ses som grundläggande för lärande, inte bara som positiva element bland andra i lärandemiljön. Dysthe säger också att kunskap distribueras mellan människor inom en gemenskap. Det betyder att de kan olika saker och har olika kompetenser som är av betydelse för helheten. Mångfalden ska ses som en tillgång, inte ett problem. Avslutande tankar Vi har sett stor medvetenhet hos eleverna i deras egna i utvärderingar men också i de observationer som vi gjort under projektets gång. Ju mer man lyfter fram och pratar med eleverna om mål, kriterier, strategier och tänkande desto mer medvetna blir de. Vi tycker även att eleverna har blivit medvetna om att lärande också är framåtsyftande. Eleverna kan jämföra med sina tidigare erfarenheter och upptäcka att deras föreställning förändrats. Speciellt tydligt syns det i deras loggböcker. När eleverna först fick arbeta individuellt och sedan fortsätta i grupp visade de flesta utvärderingar att det var lättare när man fick hjälp av andra än när man var ensam. När man arbetar med samarbetsinlärning får individen ta plats och kan tillföra något till gruppen samtidigt som den kan få tillgång till nya strategier och nya insikter genom gruppen. Elever befinner sig i interaktion med andra i samma situation. Problemsituationen skapar ny kunskap och nya insikter. Min nuvarande föreställning (MNF) förändras på flera plan genom att den jämförs med andras. En viktig uppgift är att utmana elevernas föreställningar. Vårt samarbete har gått utmärkt och vi har haft rika och givande diskussioner. Vi har båda lärt mycket av varandra och samarbetet har berikat vårt projektarbete, vi har båda bidragit med våra enskilda kompetenser och därmed skapat en helhet, precis som Dysthe säger!
5 Matris Det här är den matris vi använde, den är ett exempel och ska inte ses som färdig. Matriser behöver ständigt förnyas och omarbetas. Lägre Kvaliteter Att bedöma Visar. Visar någon. Visar förståelse för enkla Högre Visar god Visar mycket god Metod Genomförande. Analys. Behöver hjälp med metoder. Behöver arbeta med enkla. Funderar inte på resultatet. Fungerande metoder Löser de flesta problemen och na. Hanterar vanliga beräkningar och begrepp. Jämför uppgift och resultat lämpliga metoder. Löser. samband och utför korrekta beräkningar. Avgör om resultatet är rimligt. lämpliga metoder. Klarar att lösa olika lämpliga metoder och samband. Reflekterar över resultatet. Delaktighet. Finns med i gruppen men tillför inte egna tankar. Deltar i diskussionen. Lyssnar och följer andras tankar och förklaringar. Tar del av andras argument och för diskussionen framåt. Redovisning och matematiskt språk. Otydlig formulering av lösningar. Enkelt språk. Redovisningen klar men enkel. vanliga begrepp. Redovisningen klar och tydlig mattespråk när du motiverar dina lösningar, förstår begrepp och redovisar problem och korrekt, tydligt och med mattespråk. Litteratur Dysthe,O. (2002) Om förhållandet mellan individ och grupp i portföljprocessen. Att bedöma eller döma. Skolverket Kjellström, K. (2005) Bedömningsmatriser en metod för analytisk bedömning. L. Lindström och V. Lindberg(red) Pedagogisk bedömning. HLS förlag Leppilampi, A. (1998) Samarbetsinlärning, Runa förlag Malmer, G. (1994) Räkna och skapa 1, Ekelunds förlag AB Nämnaren nr 1, (2006)
Erfarenheter från ett pilotprojekt med barn i åldrarna 1 5 år och deras lärare
Erfarenheter från ett pilotprojekt med barn i åldrarna 1 5 år och deras lärare I boken får vi följa hur barn tillsammans med sina lärare gör spännande matematikupptäckter - i rutinsituationer - i leken
Samtals- och dokumentationsunderlag Språk och erfarenheter
Kartläggningsmaterial för nyanlända elever Samtals- och dokumentationsunderlag Språk och erfarenheter Steg 1 2 3 Samtals- och dokumentationsunderlag Steg 1 Information till elev och vårdnadshavare före
Varför är det så viktigt hur vi bedömer?! Christian Lundahl!
Varför är det så viktigt hur vi bedömer?! Christian Lundahl! Fyra olika aspekter! Rättvisa! Reflektion och utvärdering av vår egen undervisning! Motivation för lärande! Metalärande (kunskapssyn)! 1. Rättvisa!
Vad är det att vara en bra brandman? Vad kan man då?
Vad är det att vara en bra brandman? Vad kan man då? Vad säger omvärlden? Youtube? Bra brandman? Google? Bra brandman? Varför bedömning som lärande? Många föreställningar och erfarenheter Inget är så dåligt
Systematiskt kvalitetsarbete
Systematiskt kvalitetsarbete Rapport År: 2016 Organisationsenhet: NYEFSK/FSK Nye Förskola Fokusområde: Demokrati och värdegrund Övergripande mål: Normer och värden Deluppgift: Klassens kvalitetsrapport
Laborativ matematik som bedömningsform. Per Berggren och Maria Lindroth 2016-01-28
Laborativ matematik som bedömningsform Per Berggren och Maria Lindroth 2016-01-28 Kul matematik utan lärobok Vilka förmågor tränas Problemlösning (Förstå frågan i en textuppgift, Använda olika strategier
Kursplan i svenska. Därför tränar vi följande färdigheter under elevens skoltid i ämnet svenska: Tala, lyssna och samtala. År 1
Kursplan i svenska Språket är människans främsta redskap för att tänka, kommunicera och lära. Genom språket kan människor utveckla sin identitet, uttrycka känslor och tankar och förstå hur andra känner
Information till elever och föräldrar i skolår 5
Information till elever och föräldrar i skolår 5 Att börja skolår 6 innebär en del förändringar jämfört med tidigare skolgång. När det gäller vilka olika ämnen ni skall läsa och hur mycket tid per vecka
Världshandel och industrialisering
Pedagogisk planering i historia: Världshandel och industrialisering I vår moderna värld finns många som är rika och många som är fattiga. Flera orsaker finns till detta, men många av dem ligger långt tillbaka
Individuellt Mjukvaruutvecklingsprojekt
Individuellt Mjukvaruutvecklingsprojekt RPG-spel med JavaScript Författare Robin Bertram Datum 2013 06 10 1 Abstrakt Den här rapporten är en post mortem -rapport som handlar om utvecklandet av ett RPG-spel
Systematiskt kvalitetsarbete
Systematiskt kvalitetsarbete Rapport Läsår: 2015/2016 Organisationsenhet: STENSFSK/FSK Stensåkra Förskola Fokusområde: Samverkan Cecilia Stenemo, Barn- och utbildningsförvaltningen, Stensåkra förskola,
Sammanfatta era aktiviteter och effekten av dem i rutorna under punkt 1 på arbetsbladet.
Guide till arbetsblad för utvecklingsarbete Arbetsbladet är ett verktyg för dig och dina medarbetare/kollegor när ni analyserar resultatet från medarbetarundersökningen. Längst bak finns en bilaga med
Matris för Hem och Konsumentkunskap åk.6 8 Nivå 1 Nivå 2 Nivå 3 Nivå 4
Ur Kunskapskrav Lgr11 Bedömningsaspekter Förstå recept och instruktioner Matris för Hem och Konsumentkunskap åk.6 8 Nivå 1 Nivå 2 Nivå 3 Nivå 4 Behöver lärarstöd med att förstå och följa ett recept. Är
Förskolan Vårskogen, Svaleboskogen 7. Plan mot diskriminering och kränkande behandling 2015-16
Förskolan Vårskogen, Svaleboskogen 7 Plan mot diskriminering och kränkande behandling 2015-16 Planen gäller från november 2015-oktober 2016 Ansvariga för planen är avdelningens förskollärare Hela arbetslaget
Kampanj kommer från det franska ordet campagne och innebär att man under en tidsbegränsad period bedriver en viss verksamhet.
EN LITEN KAMPANJSKOLA Kampanj kommer från det franska ordet campagne och innebär att man under en tidsbegränsad period bedriver en viss verksamhet. Finns det något man kan tänka på när man ska sprida ett
Introduktion till Open 2012
Introduktion till Open 2012 av Lisbeth Rydén Funktionen med OPEN som jag ser den Alla har sin egen idé med att åka till OPEN. Någon framförallt för att lära sig något om de ämnen som ska avhandlas (kurs),
Lathund, procent med bråk, åk 8
Lathund, procent med bråk, åk 8 Procent betyder hundradel, men man kan också säga en av hundra. Ni ska kunna omvandla mellan bråkform, decimalform och procentform. Nedan kan ni se några omvandlingar. Bråkform
Kiwiböckerna metod och begrepp
Kiwiböckerna metod och begrepp kiwiböckerna nyckeln till livslångt lärande Läsa för, tillsammans med och självständigt. Grunden för läsinlärning är att läsa för barnet, tillsammans med barnet och vara
Så kan du arbeta med medarbetarenkäten. Guide för chefer i Göteborgs Stad
Så kan du arbeta med medarbetarenkäten Guide för chefer i Göteborgs Stad Till dig som är chef i Göteborgs Stad Medarbetarenkäten är ett redskap för dig som chef. Resultaten levererar förstås inte hela
Det är bra om även distriktsstyrelsen gör en presentation av sig själva på samma sätt som de andra.
Modul: Föreningspresentation Ett stort blädderblocksblad delas upp i fyra rutor. Deltagarna, som under detta pass är indelade föreningsvis, får i uppgift att rita följande saker i de fyra rutorna: Föreningsstyrelsen
Svenska Du kan med flyt läsa texter som handlar om saker du känner till. Du använder metoder som fungerar. Du kan förstå vad du läser.
Svenska Du kan med flyt läsa texter som handlar om saker du känner till. Du använder metoder som fungerar. Du kan förstå vad du läser. Du berättar på ett enkelt sätt om det du tycker är viktigt i texten.
Handledning för digitala verktyg Talsyntes och rättstavningsprogram. Vital, StavaRex och SpellRight
Handledning för digitala verktyg Talsyntes och rättstavningsprogram Vital, StavaRex och SpellRight Elevens namn:.. Skola: Datum:.. Varför behövs en handledning? Denna handledning är tänkt att användas
Skolplan för Svedala kommun 2012 2015
skolplan 2012 2015 Skolplan för Svedala kommun 2012 2015 Nulägesbeskrivning Den kommunala förskolan, grundskolan och gymnasieskolan i Svedala kommun har en gemensam verksamhetsidé. Syftet med verksamhetsidén
Enkätresultat för elever i åk 9 i Borås Kristna Skola i Borås hösten 2012. Antal elever: 20 Antal svarande: 19 Svarsfrekvens: 95% Klasser: Klass 9
Enkätresultat för elever i åk 9 i Borås Kristna Skola i Borås hösten 2012 Antal elever: 20 Antal svarande: 19 Svarsfrekvens: 95% Klasser: Klass 9 Skolenkäten Skolenkäten går ut en gång per termin till
Elevinflytande i planeringen av undervisningen. BFL-piloter 121114 Mats Burström
Elevinflytande i planeringen av undervisningen BFL-piloter 121114 Mats Burström Ur Lgr 11 2.3 Elevernas ansvar och inflytande Läraren ska svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt,
Kulturmöten. Det var vi som gjorde det.
Fröknegårdskolan Kristianstad Projektarbete inom ITiS Cederfjäll Tonny, Hedin Håkan, Sandgren Bo, Svensson Fredrik Kulturmöten Det var vi som gjorde det. Inledning Hösten 1999 började 54 nya årskurs 6-
Lokal pedagogisk planering i matematik för årskurs 8
Lokal pedagogisk planering i matematik för årskurs 8 Arbetsområde 2. Algebra Syfte formulera och lösa problem med hjälp av matematik samt värdera valda strategier och metoder. reflektera över matematikens
Vi skall skriva uppsats
Vi skall skriva uppsats E n vacker dag får du höra att du skall skriva uppsats. I den här texten får du veta vad en uppsats är, vad den skall innehålla och hur den bör se ut. En uppsats är en text som
Syftet med en personlig handlingsplan
Syftet med en personlig handlingsplan Gör idéerna konkreta Ger dig något att hålla dig till mellan mötena Skapar tillförlitlighet i utvecklingen Hjälper dig att fokusera på några områden Påminnelse om
Utveckla arbetsmiljö och verksamhet genom samverkan
DEL 1: Utveckla arbetsmiljö och verksamhet genom samverkan Modulen inleds med det övergripande målet för modul 6 och en innehållsförteckning över utbildningens olika delar. Börja med att sätta ramarna
Boll-lek om normer. Nyckelord: likabehandling, hbt, normer/stereotyper, skolmiljö. Innehåll
1 Boll-lek om normer Nyckelord: likabehandling, hbt, normer/stereotyper, skolmiljö Innehåll Materialet bygger på en övning där eleverna, genom en lek med bollar, får utmana sin förmåga att kommunicera
Bedömningsanvisningar Del I vt 2010 Skolverket har den 2010-12-07 beslutat att provet i matematik A för vt 2010 inte ska återanvändas.
Bedömningsanvisningar Del I vt 2010 Skolverket har den 2010-12-07 beslutat att provet i matematik A för vt 2010 inte ska återanvändas. Innehåll Inledning... 4 Bedömningsanvisningar... 4 Allmänna bedömningsanvisningar...
LPP RÖRELSE, LEK OCH HÄLSA ÅR 1-3
LPP RÖRELSE, LEK OCH HÄLSA ÅR 1-3 Beskrivning av elevgrupp Fritidshemmet består av tre fritidslärare och 28 elever i åldrarna 7-10 år. Då behovet av att röra på sig är stort och fritidshemmets utrymmen
Enkätresultat för elever i år 2 i Nösnäsgymnasiet 2 i Stenungsund våren 2014
Enkätresultat för elever i år 2 i Nösnäsgymnasiet 2 i Stenungsund våren 2014 Antal elever: 47 Antal svarande: 40 Svarsfrekvens: 85% Klasser: 12BAa, 12BAb, 12LL Skolenkäten Skolenkäten går ut en gång per
KURSPLAN,! KUNSKAPSKRAV! ELEVARBETEN!
KURSPLAN, KUNSKAPSKRAV och exempel på ELEVARBETEN KURSPLAN enligt Lgr11 I undervisningen skall du få möjlighet att uttrycka tankar och idéer med hjälp bilder, du skall få möjlighet att skapa egna bilder
Vad är Skrivrummet? *Se även sid. 38 39
Vad är Skrivrummet? Skrivrummet är utarbetat för att hjälpa elever i åk 4, 5 och 6 att utveckla sitt skrivande så att de kan nå kunskapskraven för skrivande. I kursplanerna för ämnet svenska och svenska
Enkätresultat för elever i år 2 i Praktiska Skövde i Praktiska Sverige AB hösten 2014
Enkätresultat för elever i år 2 i Praktiska Skövde i Praktiska Sverige AB hösten 2014 Antal elever: 18 Antal svarande: 13 Svarsfrekvens: 72% Klasser: År 2 Skolenkäten Skolenkäten går ut en gång per termin
Enkätresultat för elever i år 2 i Mega Musik gymnasium hösten 2014. Antal elever: 47 Antal svarande: 46 Svarsfrekvens: 98% Klasser: MM13
Enkätresultat för elever i år 2 i Mega Musik gymnasium hösten 2014 Antal elever: 47 Antal svarande: 46 Svarsfrekvens: 98% Klasser: MM13 Skolenkäten Skolenkäten går ut en gång per termin till de skolor
Läraren som moderator vid problemlösning i matematik
Läraren som moderator vid problemlösning i matematik Cecilia Christiansen 9 oktober 2012 Kursplanen för matematik: matematisk verksamhet är till sin art en kreativ, reflekterande och problemlösande aktivitet
Kvalitetsrapport Så här går det
Kvalitetsrapport Så här går det Uppföljning av det systematiska kvalitetsarbetet på Lärkan förskola, Öja Verksamhetsåret 2013/2014 Kort sammanfattning av enhetens kvalitetsarbete under verksamhetsåret
Matematik. Bedömningsanvisningar. Vårterminen 2009 ÄMNESPROV. Delprov B ÅRSKURS
ÄMNESPROV Matematik ÅRSKURS 9 Prov som ska återanvändas omfattas av sekretess enligt 4 kap. 3 sekretesslagen. Avsikten är att detta prov ska kunna återanvändas t.o.m. 2009-06-30. Vid sekretessbedömning
Arbetsplan Jämjö skolområde
Arbetsplan Jämjö skolområde 2016 för Torhamns skola Jämjö skolområde: Jämjö skolområde består av ett antal skolor inklusive fritidshem där vår gemensamma målsättning är att ge alla elever bästa förutsättningar
Skolinspektionen Nyanlända 2016
Skolinspektionen Nyanlända 2016 Skolinspektionen genomför en kvalitetsgranskning av samtliga skolhuvudmäns mottagande av nyanlända elever. Målet med granskningen är att identifiera vanligt förekommande
Gruppenkät. Lycka till! Kommun: Stadsdel: (Gäller endast Göteborg)
Gruppenkät Du har deltagit i en gruppaktivitet! Det kan ha varit en tjej- / killgrupp, ett läger eller ett internationellt ungdomsutbyte. Eller så har ni kanske ordnat ett musikarrangemang, skött ett café,
Det flippade klassrummet hur uppfattas det av eleverna?
Det flippade klassrummet hur uppfattas det av eleverna? Vi och vår skola Undervisningslyftet Samarbete Karlskrona kommun och Högskolan i Jönköping Föreläsningar, seminarier, handledning Möjlighet att ta
Statsbidrag för läxhjälp till huvudmän 2016
Statsbidragsenheten 1 (5) Statsbidrag för läxhjälp till huvudmän 2016 Skolverket lämnar statsbidrag enligt förordning (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete utanför ordinarie
ÄT RÄTT NÄR DU TRÄNAR
ÄT RÄTT NÄR DU TRÄNAR Lärgruppsplan Lärgruppsplan Hur mycket, och vad, du äter spelar en stor roll för förmågan att prestera, såväl fysiskt som psykiskt. Vill du optimera din prestation kan det till och
Diskussionsfrågor till version 1 och 2
Diskussionsfrågor till version 1 och 2 Version 1 Tillgång till internet i hemmet A. Vilken åldersgrupp har haft den största ökningen av tillgång till internet under perioden? B. Kan man med hjälp av de
En offensiv skola. Skolplan för Kristianstads kommun 2012 2018. R e v i d e r a d h ö s t e n 2 0 1 5
En offensiv skola Skolplan för Kristianstads kommun 2012 2018 R e v i d e r a d h ö s t e n 2 0 1 5 En offensiv skola i en trygg miljö där alla utvecklas utifrån sina förutsättningar Utbildning ger individen
Kvalitetsredovisning Läsår 2010-2011
Kvalitetsredovisning Läsår 2010-2011 Arbetsplats: Annebo förskola avd. Ekebo Arbetslag: Sara Lindström, Lena Narvefors och Johanna Karlsson Annebos gemensamma pedagogiska utgångspunkt På vår förskola vill
Utvärdering APL frågor till praktikant
Utvärdering APL frågor till praktikant Jag studerar på A. Vård och Omsorgsprogrammet för 0 0 ungdomar åk 1 B. Vård och Omsorgsprogrammet för 1 1,9 ungdomar åk 2 C. Vård och Omsorgsprogrammet för 8 15,4
Resultat från nationella prov i årskurs 3, vårterminen 2014
Enheten för utbildningsstatistik 2014-10-21 1 (8) Resultat från nationella prov i årskurs 3, vårterminen 2014 Syftet med de nationella proven är i huvudsak att dels stödja en likvärdig och rättvis bedömning
SVENSKA ÖVERGRIPANDE MÅL FÖR ÅR 6, 7, 8, 9: LYSSNA
SVENSKA ÖVERGRIPANDE MÅL FÖR ÅR 6, 7, 8, 9: Att DU kan LYSSNA, och förstå vad du hör. Att DU kan TALA, så man förstår vad du säger. Att DU kan LÄSA, och förstå vad du läser. Att DU kan SKRIVA, så man förstår
Nationella prov i årskurs 3 våren 2013
Utbildningsstatistik 1 (8) Nationella prov i årskurs 3 våren 2013 Syftet med de nationella proven är i huvudsak att dels stödja en likvärdig och rättvis bedömning och betygsättning i de årskurser där betyg
Delprov D handlar om omkrets, punkt och sträcka. Eleverna har möjlighet att visa begrepps-, metod- och kommunikationsförmåga.
Ämnesprovet i matematik i årskurs 3, 2015 Anette Skytt PRIM-gruppen, Stockholms universitet Inledning Syftet med de nationella på proven är att stödja en likvärdig och rättvis bedömning och att ge underlag
Uppdrag: Huset. Fundera på: Vilka delar i ditt hus samverkar för att elen ska fungera?
Uppdrag: Huset Praktiskt arbete: (Krav) Göra en skiss över ditt hus. Bygga en modell av ett hus i en kartong med minst två rum. Koppla minst tre lampor och två strömbrytare till ditt hus. Visa både parallellkoppling
DEMOKRATI 3 DEMOKRATINS VILLKOR
SIDA 1/8 WORKSHOP I KLASSRUMMET TEMA: DEMOKRATI LÄRARMANUAL I det här dokumentet finns allt du behöver veta för att hålla workshopen. Här ser du också tydligt i vilka moment du använder det arbets- och
UPPGIFT: SKRIV EN DEBATTARTIKEL
Åk 9 Historia & Svenska Namn: UPPGIFT: SKRIV EN DEBATTARTIKEL Du ska skriva en debattartikel på 1-2 sidor (Times new roman 12). Den ska ta upp exempel på hur mänskliga rättigheter försvagas i dagsläget.
Boken om Teknik. Boken om Teknik är en grundbok i Teknik för åk 4 6.
Boken om Teknik Boken om Teknik är en grundbok i Teknik för åk 4 6. PROVLEKTION: Teknikens arbetssätt att göra på riktigt Följande provlektion är ett utdrag ur Boken om Teknik. Uppslaget som är hämtat
Föräldrabroschyr. Björkhagens skola - en skola med kunskap och hjärta. Vad ska barnen lära sig i skolan?
Föräldrabroschyr Björkhagens skola - en skola med kunskap och hjärta. Vad ska barnen lära sig i skolan? Vad ska barnen lära sig i skolan? Tanken med den här broschyren är att ge Er föräldrar en bild av
Enkätresultat. Enkät: Utvärdering moment 2. Datum: 2011-04-26 16:28:20 Aktiverade deltagare (Klinisk psykologi 1 (22,5hp)) Besvarad av: 27(47) (57%)
Enkätresultat Enkät: Utvärdering moment 2 Status: öppen Datum: 2011-04-26 16:28:20 Grupp: Aktiverade deltagare (Klinisk psykologi 1 (22,5hp)) Besvarad av: 27(47) (57%) 1. I vilken utsträckning anser du
Enkätresultat för vårdnadshavare till elever i Centralskolan Söder 4-9 i Grästorp hösten 2012. Antal svar: 50
Enkätresultat för vårdnadshavare till elever i Centralskolan Söder 4-9 i Grästorp hösten 2012 Antal svar: 50 Skolenkäten Skolenkäten går ut en gång per termin till de skolor som ska tillsynas följande
Tränarguide del 1. Mattelek. www.mv-nordic.se
Tränarguide del 1 Mattelek www.mv-nordic.se 1 ATT TRÄNA MED MATTELEK Mattelek är ett adaptivt träningsprogram för att träna centrala matematiska färdigheter såsom antalsuppfattning, den inre mentala tallinjen
Skriva B gammalt nationellt prov
Skriva B gammalt nationellt prov Skriva B.wma Då fortsätter vi skrivträningen. Detta avsnitt handlar om att anpassa sin text till en särskild situation, en speciell texttyp och särskilda läsare. Nu ska
2005-01-31. Hävarmen. Peter Kock
2005-01-31 Hävarmen Kurs: WT0010 Peter Kock Handledare: Jan Sandberg Sammanfattning Om man slår upp ordet hävarm i ett lexikon så kan man läsa att hävarm är avståndet mellan kraften och vridningspunkten.
Svenska som andraspråk, 1000 verksamhetspoäng
Svenska som andraspråk, 1000 verksamhetspoäng Ämnet handlar om hur svenska språket är uppbyggt och fungerar samt om hur det kan användas. Ämnet ger elever med annat modersmål än svenska en möjlighet att
912 Läsförståelse och matematik behöver man lära sig läsa matematik?
912 Läsförståelse och matematik behöver man lära sig läsa matematik? Med utgångspunkt från min egen forskning kring läsförståelse av matematiska texter kommer jag att diskutera olika aspekter av läsning
Kurs: Svenska som andraspråk Kurskod: GRNSVA2 Verksamhetspoäng: 1000
Kurs: Svenska som andraspråk Kurskod: GRNSVA2 Verksamhetspoäng: 1000 Kursen ger elever med annat modersmål än svenska en möjlighet att utveckla sin förmåga att kommunicera på svenska. Ett rikt språk ger
Kvalitetsarbete i förskolan
Kvalitetsarbete i förskolan Läsåret 2015-2016 Förskola/avdelning Mobacken/Villan Ort Hammerdal Ansvarig förskolechef Ewa Ottosson Kontaktinformation Mobacken/Villans förskola Moviksgatan 1 83070 Hammerdal
Vanliga frågor. LEGOeducation.com. Konceptet. Processen
LEGOeducation.com Vanliga frågor Konceptet Fråga: Hur ska jag förklara vad LEGO Education BuildToExpress är för mina chefer och för elevernas föräldrar? De tror att eleverna bara leker med LEGO! Svar:
VICTUMS SYSTEMATISKA KVALITETSARBETE UTVECKLINGSOMRÅDE: Elevenkäten ht 2015 KRYSSA I DE MÅL KVALITETSARBETET GÄLLER
VICTUMS SYSTEMATISKA KVALITETSARBETE UTVECKLINGSOMRÅDE: Elevenkäten ht 2015 KRYSSA I DE MÅL KVALITETSARBETET GÄLLER Dubbelklicka på aktuell ruta och välj Markerad KUNSKAPER NORMER OCH VÄRDEN ELEVENS ANSVAR
Bilaga till ansökan om bidrag för utvecklingsinsatser i matematik
1 (6) Bilaga till ansökan om bidrag för utvecklingsinsatser i matematik Skolhuvudmannens namn (gäller kommunala, statliga och fristående huvudmän) Linköpings kommun Namn på skolhuvudmannens företrädare
Formativ bedömning - en möjlighet till professionellt lärande och en mer likvärdig utbildning?
Formativ bedömning - en möjlighet till professionellt lärande och en mer likvärdig utbildning? Självständigt arbete 7.5hp Rektorsprogrammet Linnéuniversitetet Mars 2014 Bakgrund Formativ bedömning är ett
UTMANINGAR OCH MÖJLIGHETER HAR DU 730 DAGAR OCH ETT STARKT DRIV DÅ HAR VI EN LEDARROLL TILL DIG
UTMANINGAR OCH MÖJLIGHETER HAR DU 730 DAGAR OCH ETT STARKT DRIV DÅ HAR VI EN LEDARROLL TILL DIG VÄLKOMMEN TILL BERENDSEN Tack för att du vill lägga lite tid på att lära känna oss - det kan löna sig. För
Läroplanen i Gy 2011. - Ett arbete för att öka förståelsen av det som står i läroplanen och hur det ska tolkas i klassrumsarbetet
Läroplanen i Gy 2011 - Ett arbete för att öka förståelsen av det som står i läroplanen och hur det ska tolkas i klassrumsarbetet Planering gymnasiet 24/11 Filmen visas 8/12 Genomgång av kunskapssyn + diskussionsfråga
Kommunikationspolicy i korthet för Lidingö stad
Kommunikationspolicy i korthet för Lidingö stad En policy ger stöd Att kommunicera är en del av vardagen för oss som arbetar i Lidingö stad. Att kommunikationen fungerar är viktigt för att vi ska kunna
Argumenterande Berättande. Återberättande. Instruerande. Förklarande. Beskrivande. LGR 11, del 1 Skolans värdegrund och uppdrag
Ämne: Svenska åk 6 Läromedel: ZickZack Skrivrummet åk 6 Beräknad tidsåtgång: 160 minuter per vecka LGR 11, del 1 Skolans värdegrund och uppdrag Språk, lärande och identitetsutveckling är nära förknippade.
Kvalitetsredovisning 2014. Föräldrakooperativet Pinocchio. Olympia ekonomisk förening
Kvalitetsredovisning 2014 Föräldrakooperativet Pinocchio Olympia ekonomisk förening 1. Förutsättningar Föräldrakooperativet Olympia ekonomisk förening är en personal- och föräldradriven förskola. Den löpande
Bedömning för lärande i matematik i praktiken. Per Berggren och Maria Lindroth 2012-11-29
Bedömning för lärande i matematik i praktiken Per Berggren och Maria Lindroth 2012-11-29 Inlärningsnivåer i matematik 1. Intuitiv tänka, tala 2. Konkret göra och pröva 3. Representationsformer synliggöra
Matematikundervisningens mål och innehåll
Föräldraguide till Föräldraguide till matematikserien Innehåll Matematikundervisningens mål och innehåll Vad kan jag göra för att hjälpa mitt barn? Möjligheter i Mästerkatten Tid för reflektion och eftertanke
Välkommen till Arbetsförmedlingen! Information till dig som är arbetssökande
Välkommen till Arbetsförmedlingen! Information till dig som är arbetssökande 1 2 Det här är Arbetsförmedlingen Söker du jobb? Vill du veta mer om arbetsmarknaden? Behöver du tips och råd om hur du hittar
Sektionen för Beteendemedicinsk smärtbehandling
Sektionen för Beteendemedicinsk smärtbehandling Karolinska Universitetssjukhuset Solna Smärtcentrum Sektionen för Beteendemedicinsk smärtbehandling tar emot patienter med långvarig och svårbehandlad smärta
Innehållsförteckning. 1. Tyresö församlings förskola 1.1 Verksamhet och profil. 2. Övergripande målsättning. 3. Inledning. 4.
Trollbäcken Innehållsförteckning 1. Tyresö församlings förskola 1.1 Verksamhet och profil 2. Övergripande målsättning 3. Inledning 4. Normer och värden 4.1 Läroplanen 4.2 Förskolans mål 4.2.1Vi vill nå
Kursutvärdering. oktober 1, 2010
UMEÅ UNIVERSITET Institutionen för informatik Projektledning och projektarbete i IT-projekt (7,5 hp) Ansvarig lärare: Rikard Harr HT 2010 oktober 1, 2010 Kursutvärdering En viktig del i vår strävan att
Avsikt På ett lekfullt sätt färdighetsträna, utveckla elevers känsla för hur vårt talsystem är uppbyggt samt hitta mönster som uppkommer.
Strävorna 4A 100-rutan... förmåga att förstå, föra och använda logiska resonemang, dra slutsatser och generalisera samt muntligt och skriftligt förklara och argumentera för sitt tänkande.... grundläggande
Syfte med Pysslingens LärandeINDEX
U N D E R L A G f ö r B E D Ö M N I N G a v K V A L I T E T E R I L Ä R A N D E T i P Y S S L I N G E N S F Ö R S K O L O R Syfte med Pysslingens LärandeINDEX Kvalitetssäkra - Utveckla Pysslingen väljer
Upplägg och genomförande - kurs D
Upplägg och genomförande - kurs D Provet består av fyra delprov: Läsa A och B Höra Skriva Tala Läsförståelse Hörförståelse Skriftlig produktion Muntlig produktion och interaktion Tid på respektive provdel
Varför skriftliga omdömen? Ge elever och föräldrar en tydligare information om elevens kunskapsutveckling och vad som bedöms
Varför IUP Ökad måluppfyllelse Varför skriftliga omdömen? Ge elever och föräldrar en tydligare information om elevens kunskapsutveckling och vad som bedöms Ur skolverkets studie om IUP Juni-07 En grundläggande
Miljö och material på förskolan, hållbar utveckling
Minnesanteckningar från föräldramöte på 9/10 2014 Tack till er alla som nyfiket och intresserat deltog under kvällen. Under kvällen berättade pedagogerna hur vi möter vardagen tillsammans med era barn
PRÖVNINGSANVISNINGAR
Prövning i Matematik 5 PRÖVNINGSANVISNINGAR Kurskod MATMAT05 Gymnasiepoäng 100 Läromedel Valfri aktuell lärobok för kurs Matematik 5 Skriftligt prov, 4h Teoretiskt prov Bifogas Provet består av två delar.
Qualis kvalitetssäkringssystem
Qualis kvalitetssäkringssystem Qualis kvalitet i grundskolan 2013 / 2014 Syftet med Qualis Syfte: Synliggöra sambanden mellan faktorer som skapar bra resultat och god kvalitet. Bidra till att kommunicera
KOSMOS - Små och stora tal
Undervisning KOSMOS - Små och stora tal Lärandemål (konkretisering av syfte och centralt innehåll ur Lgr 11) Reella tal och deras egenskaper samt deras användning i vardagliga och matematiska situationer
Kompletterande samtalsunderlag för elever med funktionsnedsättning
Skolverkets kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kunskaper steg 1, dnr 2016:428 Kompletterande samtalsunderlag för elever med funktionsnedsättning Steg 1 2 3 Läs mer om anpassning i
Enkätresultat. Enkät om språkanvändningen i utbildningen på KTH. Datum: 2012-04-12 17:32:26
Enkätresultat Enkät: Enkät om språkanvändningen i utbildningen på KTH Status: öppen Datum: 2012-04-12 17:32:26 Grupp: Aktiverade deltagare (Enkät om språkanvändning i utbildningen på KTH) Besvarad av:
Syftet är att öka medvetenheten dels om vilka språkliga handlingar som krävs i ämnet, dels om vilka som utförs.
I detta bildspel reflekterar kollegor i olika ämnen tillsammans över språkliga handlingar i klassrummet. Underlag till diskussionen är den uppgift som följde på första mötet, och inspirationsmaterial i
Kvalitetsrapport Så här går det
Kvalitetsrapport Så här går det Uppföljning av det systematiska kvalitetsarbetet på Roma, Hogrän och Vänge förskolor, Roma förskoleområde Verksamhetsåret 2013/2014 Kort sammanfattning av enhetens kvalitetsarbete
Sveriges Trafikskolors Riksförbund Film om körkort för nysvenskar Speakertext - Svensk
Sveriges Trafikskolors Riksförbund Film om körkort för nysvenskar Speakertext - Svensk Vägen till svenskt körkort Funderar du på att skaffa svenskt körkort för personbil? I den här filmen får du reda på
Plan mot diskriminering och kränkande behandling Broby förskola. Verksamhetsformer som omfattas av planen: Förskola
Plan mot diskriminering och kränkande behandling Broby förskola Verksamhetsformer som omfattas av planen: Förskola Läsår: 2015/2016 Grunduppgifter Ansvariga för planen Ansvarig förskollärare Sandra M Karlsson
För unga vuxna Vuxenutbildning. Den svenska skolan för nyanlända
För unga vuxna Vuxenutbildning Den svenska skolan för nyanlända Det här är den svenska skolan Vuxenutbildning Från 16, 18 eller 20 år (frivillig) Gymnasieskola Ålder 16 20 år (frivillig) Grundskola Ålder
Invisible Friend 2013-02-18 Senast uppdaterad 2013-02-19
Invisible Friend 2013-02-18 Senast uppdaterad 2013-02-19 Jenny Axene och Christina Pihl driver företaget Invisible Friend som skänker dockor till barn som sitter fängslade för att dom är födda där, barn