Tofta invallning betesmark och våtmark för ett rikt fågelliv (Ny utskrift av rapport från )
|
|
- Per-Erik Persson
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Olof Pehrsson Ekologi-Konsult Tjuvkil 700, Lycke Tel / fax mobil p-son.tjuvkil@swipnet.se Tofta invallning betesmark och våtmark för ett rikt fågelliv (Ny utskrift av rapport från ) Bakgrund År 1842 genomfördes av den dåvarande ägaren till Tofta gård i Lycke socken Olof Johan Kilman ett invallnings- och torrläggningsföretag. Den inre delen av Myggstaviken, eller som den tidigare också benämnts Toftakilen, stängdes av på båda sidor av Hjälms holme med 2 2,5 m höga och i basen 9 12 m breda stenklädda jordvallar av tillsammans 182 m längd. Havsbottnen i den inre grunda delen av viken dränerades med ett system av kanaler och kunde torrläggas genom ett holländskt vattenuppfordringsverk som drevs med oxar. På detta sätt erhölls en 64 tunnland (31,6 ha) stor äng som gav 400 skeppund (68,0 ton) hö per år ( motsvarande 2,15 ton/ha) 1. Genom vallar norr och söder om invallningen kunde dagvatten från två bäckar ledas förbi och ut i havet. I vallen mellan Hjälm och Pumphuset fanns en reglerbar öppning. Pumpstationen är belägen vid Pumphuset. Vintern och våren 1993 tilläts vattnet stiga i invallningen genom att pumpningen inställdes, bl.a. som en effekt av problem med pumpstationen. I den på så sätt bildade grunda lagunen etablerades på våren 1993 ett mycket rikt fågelliv, vilket också uppmärksammades av vaksamma ornitologer. Myggstaviken blev plötsligt vida känd som en av länets finaste fågellokaler. I samband med utgången av ett befintligt betesarrende för det invallade området i och med 1993 års betessäsong och mot bakgrund av stigande elkostnader för utpumpningen av tillrinnande sött och salt vatten, ställdes den nuvarande markägaren Bertil Karlander inför ett övervägande av alternativa sätt att utnyttja området. I föreliggande rapport presenteras ett förslag till våtmark med förekomst av optimala häckningsbiotoper för våtmarksfåglar, vilket håller ett högre vattenstånd under häckningen men som sedan avtappas för att fungera som betesmark under sommar och höst. På detta sätt skulle en 150 år gammal kulturhistoriskt intressant brukningsmetod kunna bevaras. Området skulle kunna ge en säregen och värdefull häckningsbiotop av typ efemär brackvattenmiljö för våtmarksfåglar. Detta skulle kunna ge ett stort rekreationsvärde och på så sätt öka värdet av det närliggande naturreservatet Tofta i Kungälvs kommun 2. På detta sätt skulle också ett värdefullt bete kunna erhållas även i fortsättningen. Hydrologi För att få en uppfattning om rådande vattenstånd och vegetationszonering i förhållande till havets vattenstånd har avvägningar företagits, dels för att finna övre och nedre gränser, dels för att finna växtarters vertikala fördelning. Härvid har höjdfixpunkten nr (vid Pumphuset) i koordinatsystem RH1900 utnyttjats, vilken enligt preliminär beräkning (enl. Kungälvs kommun) har nivån +2,39. Som en effekt av att landhöjningen i Göteborgstrakten 1 Söderpalm, K Kring Tofta gård. Sid ur J.E. Sjöberg (red.): Mellan älv och fjord. Torsby, Harestads och Lycke hembygdsförening. 2 Länsstyrelsen, Göteborgs och Bohus län Förklarande av del av hemmanet Tofta i Kungälvs kommun som naturreservat. Beslut.
2 2 uppgår till i medeltal 2 mm/år 3, bör de nuvarande nivåerna (1993) i verkligheten ligga ca 0,19 m högre (här angivna som RH1993). I denna rapport nyttjas den preliminära höjdangivelsen från år 1900 (betecknad med RH1900) för jämförelser med den för landhöjningen korrigerade fixpunktsnivån +2,58 för 1993 (betecknad med RH1993) vid angivande av t.ex. skötselnivåer. Den pågående landhöjningen innebär, att invallningen blivit 0,3 m grundare i förhållande till havet, sedan den anlades vid mitten av 1800-talet. Detta innebär samtidigt att vatten, som tidigare måste pumpas ut, med tiden i allt större utsträckning kan tappas ut genom ventilsystem. De höga vattenstånden i invallningen våren 1993, när havsytan vanligtvis låg på lägre nivåer, kunde således bibehållas tack vare invallningen. Noterade vattenstånd i invallningen och i havet med Tabell 1. Vattennivåer (RH1900) och 1993 (RH1993) års nivåer visar att den korrigerade nivån är mest sannolik (Tabell 1). Som jämförelse kan nämnas följande vattennivåer inhämtade från Göteborgs stadsarkiv (RH1900) (ref. 3): - högsta vattenstånd (HHW), december ,84, - lägsta vattenstånd (LLW), februari ,82, - medelvattenstånd, början av seklet +0,20. Invallningen Havet Dag RH1900 RH1993 RH1900 RH ,30-0,11-0,36-0, ,26 +0,07-0,22-0, ,61-0,42-0,02 +0, ,40-0,21-0,16 +0,03 Medelvärde -0,19 0,00 Våtmarkstyp Före invallningen för 150 år sedan, när inre delen av Myggstaviken fungerade som som alla andra grunda vikar (kilar) i trakten, torde fågellivet under häckningstid ha varit ganska artfattigt. I angränsande grunda vikar kan man numera under häckningstid på sin höjd se knölsvan, gravand, småskrake och ejder bland andfåglarna och strandskata, tofsvipa och rödbena bland vadarna. De rastande vadarna är också fåtaliga. Från den tid då invallningen fungerade finns inga noterade fågelobservationer, men tofsvipa och rödbena har sannolikt häckat. Anledningen till det nu så plötsligt blomstrande fågellivet är, att en helt ny attraktiv biotoptyp uppstått, där tillgången på bytesorganismer i form av evertebrater blivit god. När levande och dött växtmaterial täcktes av grunt vatten under senvinter och vår, gynnades nedbrytande organismer, som i sin tur drog till sig allt fler och större smådjur i flera näringskedjor. Genom att fiskbeståndet var begränsat och dessutom varit relativt lätt tillgängligt för fiskätande hägrar i det grunda vattnet, har konkurrensen om födan varit till de evertebratätande fåglarnas fördel. Detta gynnade då speciellt simänderna, av vilka Sveriges alla sju arter hittade hit. Det allra grundaste vattnet gav också vadarbiotoper, vilka utökades allteftersom vattnet sjönk och dessutom koncentrerade bytestillgången. Det rika fågellivet drog också till sig flera rovfågelarter. Denna biotoptyp, ofta med inslag av bräckt/salt vatten och som oftast torkar ut under sensommaren (tillfälliga, efemära vatten), finns normalt ej alls representerade på den svenska västkusten, därför att den är knuten till en kontinental väderlekstyp. I östra Sverige, främst på Öland och Gotland, kan dock motsvarande miljöer existera på naturlig väg, men mest utpräglade är de t.ex. i centrala Nordamerikas prärieområden, där de kan hysa ett rikt fågelliv. När denna biotoptyp torkar ut sommartid, kan en rik vegetativ tillväxt skapa underlag för en ny och rik produktion av evertebrater nästa vår. Det lägre djurlivet i dessa vatten är anpassat till denna starkt varierande vattenregim, som således oftast ger en översvämning på våren. 3 Nilsdal, J,-A. & Sjöberg, A Dimensionerande regn vid höga vattenstånd i Göta älv. Inst. För vattenbyggnad, Chalmers Tekniska Högskola, Göteborg. Report. Series B: 16.
3 3 Vissa år kan dock en tidigt inträffande torrperiod omintetgöra häckning för våtmarksfåglarna. Eftersom en torr väderlekssituation vanligtvis inträffar över stora områden, kan detta leda till ett dåligt reproduktionsår. Denna kategori av våtmarksfåglar är därför speciellt skickliga att Fig. 1. Karta över Tofta invallning med kanaler och diken markerade. leta rätt på fungerande, grunda våtmarksbiotoper. Detta förklarar varför invallningen på Tofta så plötsligt blev en fin fågellokal.
4 4 Vegetation Vegetationen i invallningen på de nivåer, som påverkats av översvämning våren 1993 (Tabell 2), präglas av såväl sötvattens- som saltvattensarter. Det saltvatten, som kan tränga in Tabell 2. Växter noterade i augusti/september 1993 på nivåer som översvämmats våren 1993, d.v.s. upp till havets medelvattennivå (±0 m RH1993). Vattenskräppa Rumex hydrolapathum Rikligt förekommande på låga nivåer. Trampört Polygonum aviculare Vattenpilört Persicaria amphibia Revsmörblomma Ranunculus repens Tiggarranunkel Ranunculus scleratus Ältranunkel Ranunculus flammula Sköldmöja Ranunculus peltatus Gåsört Potentilla anserina Sommarlånke Callitriche cophocarpa I kanalkanten. Rödtoppa Odontites vulgaris Sumpnoppa Gnaphalium uliginosum Brunskära Bidens tripartita Höstfibbla Leontodon autumnalis Svalting Alisma plantago aquatica Enstaka i kanalkanten. Havssälting Triglochin maritimum Enstaka. Gäddnate Potamogeton natans I kanalen. Salttåg Juncus gerardii Flerstädes förekommande i bestånd, oftast välbetad. Veketåg Juncus effusus Knapptåg Juncus conglomeratus Ryltåg Juncus articulatus Mannagräs Glyceria fluitans Krypven Agrostis stolonifera Rikligt förekommande, det viktigaste betesgräset. Ängskavle Alopecurus pratensis Blommar i augusti samtidigt som fröspridningen avslutats på högre nivåer. Kärrkavle Alopecurus geniculatus Dominerande och viktigt betesgräs. Vass Phragmites australis Hårt betad och gles på högre nivåer; den höga vassen i kanalen betad i kanten. Igelknopp Sparganium sp. Havssäv Bolboschoenus maritimus I diken och kanalen; oftast betad. Agnsäv Eleocharis uniglumis Ofta betad. Blankstarr Carex cuprina Betas gärna. Plattstarr Carex disticha Rikligt förekommande i bestånd; en del blommande i augusti men de flesta med frön; ofta välbetad. genom vallarna, kan genom avdunstning sommartid ge än högre salthalter, vilket kan reducera saltkänsliga arter till förmån för de salttoleranta eller saltkrävande. Till de saltvattens(brackvattens-)toleranta arterna kan räknas gåsört, havssälting, salttåg, krypven, vass, havssäv, agnsäv och blankstarr. Av dessa finns vissa även i rena sötvattensvåtmarker, t.ex. gåsört, krypven och vass. Andra arter, som normalt hör hemma i sötvattensvåtmarker, är vattenpilört, ältranunkel, sköldmöja, veketåg, knapptåg, ryltåg, mannagräs, kärrkavle och plattstarr. Till de mest omtyckta betesgräsen och halvgräsen kan räknas salttåg, ryltåg, mannagräs, krypven, ängskavle, kärrkavle, vass, agnsäv, blankstarr och plattstarr. Den översvämningskänsliga tuvtåteln, som blir ett ej önskvärt gräs i betesmarker, fanns ej under havsytans medelvattennivå. Den rikligt förekommande vattenskräppan synes här ha funnit en idealisk miljö. En avvägning av vegetationszonerna (Tabell 3) visar således att tuvtåteln håller sig ovanför översvämningens räckvidd, men att ängskavlen klarat översvämningen på betydligt lägre växtplatser, där den i stället gett upphov till en senare växtsäsong till fromma för de betande djuren. Kärrkavlen växte detta år rikligt på låga nivåer, vilket kan ses som en effekt av en nederbördsrik sommar med låga salthalter. I den i övrigt välbetade invallningen präglades syn-
5 5 Tabell 3. Nivåer (m) över / under (+ / -) havets medelvattenstånd (RH1993) och zonering för några växtarter. Avvägning från höjdfixpunkten i Kungälvs kommun, vilken korrigerats från +2,39 för en landhöjning med 0,19 m till + 2,58. Art Nivå n Medel. SD Max. Min. Kanalens vallkrön* 11 +0,34 0,117 +0,52 +0,17 Tuvtåtel Deschampsia cespitosa nedre 30 +0,17 0,055 +0,30 +0,07 Ängskavle Alopecurus pratensis övre** 26 +0,19 0,065 +0,29 +0,09 nedre 25-0,09 0,051-0,03-0,21 Blankstarr Carex cuprina stånd 24 +0,09 0,070 +0,20-0,05 Knapptåg Juncus conglomeratus övre 16 +0,07 0,074 +0,08-0,04 nedre 15-0,08 0,041-0,03-0,16 Salttåg Juncus gerardii bestånd 22-0,22 0,042-0,10-0,26 Vattenskräppa Rumex hydrolapathum övre 18-0,10 0,029-0,04-0,16 nedre 14-0,40 0,036-0,34-0,48 Plattstarr Carex disticha bestånd 28-0,24 0,075-0,05-0,35 Havssäv Bolboschoenus maritimus bestånd 15-0,32 0,079-0,07-0,42 Kärrkavle Alopecurus geniculatus bestånd*** 14-0,40 0,029-0,34-0,44 Agnsäv Eleocharis uniglumis bestånd 11-0,42 0,013-0,40-0,44 * Bevuxet med tuvtåtel, vägtistel, åkertistel, röllika mm. ** Övre gräns för sen ängskavle (= gräns mellan tidiga och sena plantor). *** Flytande rena bestånd (vattendjup 0,23-0,33 m, vid rådande vattennivå = +0,08 m.ö.h., RH 1993). bilden hösten 1993 av rikligt förekommande vattenskräppa, knapptåg och veketåg, vilka ratas av betesdjuren. Eftersom dessa arter därför kan betraktas som mindre önskvärda konkurrenter med betesgräsen men samtidigt hör till sötvattensarterna, finns möjligheten att styra vegetationsutvecklingen med hjälp av salthalten. En något högre salthalt skulle således kunna förbättra betet. Genom att dokumentera förändringar i vegetationszoneringen kan information fås om effekterna av förändringar i vattenregimen. Fågelliv Redan i april 1993 började ornitologer uppmärksamma det rika fågellivet inom invallningen vid Tofta, där vattnet, som en effekt av upphörande utpumpning, hade stigit till en nivå som sannolikt motsvarade havets medelvattennivå. Förekomst år 1993 av olika arter med referens till observatörer: Smådopping. 1-2 par 4. 1 ex par i maj, hörd även i juni-juli 6. Silkeshäger. 1 ex. 23/5, ref. 4. Häger. Regelbunden besökare (max.-antal 140 ex. 28/6), ref. 4. Sångsvan. 1 ex. under maj mån., ref 4. Knölsvan. 2 par, ref 4. 4 ex. (sannolikt 2 par), ref. 5. Sädgås. 1 ex. tillsammans med 4 grågäss 2/5, ref. 6. Grågås. Regelbunden besökare, ex., ref. 4. Enstaka ex., ref 5. 4 ex. 2/5 och arten sedd även senare, ref. 6. Gravand. Upp till 30 ex., häckning med 8 pulli, ref. 4. Bläsand. Sedd under hela häckningstiden, 1 par +3 hanar, ref. 4. Ca 10 ex., ref ex. 2/5, 1 hane 27/5 och i början av juli, ref. 6. Gräsand. Minst 10 kullar + ytterligare 50-talet ex., ref. 4. Ca 35 gräsänder och flera ungkullar, ref. 5. Talrik, flera ungkullar, ref Wikman, G Fågelobservationer våtmarksområdet Tofta, Lycke maj-juni Observatörer: M. Raneström, J. Tamulenas, G. Wikman. 5 Ström, K Fågelobservationer på Tofta ägor vid Myggstaviken Jacobsson, S Observationer vid Tofta 1993.
6 6 Snatterand. 2 par under häckningstid, ref par + ytterligare 1 hane, ref par 27/5, 1 hane i juni, ref. 6. Stjärtand. 1 par vid flera tillfällen under maj, 1 hane i juni, ref par, ref par 2/5, ref. 6. Skedand. 3-4 par + minst 10 hanar, ref par 17/4, 5 par 2/5, 5 ex. 27/5, ref. 6. Kricka. Minst 1 par ruggande hanar, ref. 4. Enstaka ex., ref ex. 27/5, ref. 6. Årta. Minst 8 hanar, 2-3 par, 2 konstaterade häckningar, ref hanar och sannolikt två par, ref par + 1 hane 2/5, minst 5 ex. 27/5, ref. 6. Vigg. 1-2 par + upp till 6 hanar, ref. 4. Enstaka ex., ref. 5. Blå kärrhök. Noterad, ref. 4. Brun kärrhök. Noterad, ref ex., ref. 5. Sparvhök. Noterad, ref ex. noterade, ref. 5. Duvhök. Noterad, ref. 4. Ormvråk. Noterad, ref. 4. Fiskgjuse. Noterad, ref. 4. Tornfalk. Noterad, ref. 4. Noterad, ref. 5. Rörhöna. 2-4 par, ref. 4. Enstaka, ref. 5. Hörd 13/6 och i juli, ref. 6. Sothöna. Minst 12 par, minst 2 kullar, ref. 4. Enstaka, ref ex. (ca 10 par) 2/5; antalet minskade fram på sommaren när vattnet sjönk, men flera par genomförde häckningen, ref. 6. Större strandpipare. Minst två par under häckningstid, ref. 4. Minst 1 par och ytterligare 1 ex. varnade, ref. 5. Tofsvipa. Uppskattningsvis par, ref. 4. Ca 10 par, ref. 5. Spovsnäppa. Rastande, ref. 4. Kärrsnäppa. Rastande, ref. 4. Rastande, ref. 5. Småsnäppa. 1 rastande ex. 7/6, 1 ex. 20/6, ref. 4. Mosnäppa. 6 rastande ex. 23/5, ref. 4. Brushane. 1 maj 1-3 hanar, 1 hona, och i juni 55 rastande ex. 28/6, ref ex. 2/5, 10 ex. 13/6; flockar även i juli, ref. 6. Storspov. Rastande, ref. 4. Rastande (som mest 15 ex.), ref. 6. Småspov. Rastande, ref. 4. Rastande, ref. 5. Rödbena. Uppskattningsvis 10 par, ref. 4. Minst 5 par, ref. 5. Svartsnäppa. Rikligt förekommande rastfågel, minst 41 ex. 12/6 (säkerligen högsta siffran för Bohuslän), ref. 4. Rastande, ref ex. 13/6, ref. 6. Gluttsnäppa. Rastande, ref. 4. Rastande, ref. 5. Grönbena. Andra halvan av juni upp till 45 rastande ex., ref. 4. Rastande som mest 10- talet ex., ref ex. 2/5, ref. 6. Drillsnäppa. Rastande, ref. 4. Skogssnäppa. 10-talet rastande ex., ref. 4. Rastande, ref. 5. Enkelbeckasin. God förekomst, uppskattningsvis par, ref. 4. Talrika rastande ex. 28/9. Dvärgbeckasin. Talrika rastande ex. i blötare partier 28/9. Smalnäbbad simsnäppa. 5-9 juni (4 ex. 7/6), 1 ex. 18 och 20/6, ref. 4. Skrattmås. 3-5 häckande par, ref par, ref. 5. Hornuggla. Spelande, ref, 4. Tornseglare. Våtmarkerna drog till sig rikligt med tornseglare, ex. den 20/6, ref. 4. Svalor. Våtmarkerna drog till sig rikligt med svalor, ref. 4. Ängspiplärka. Rastande 28/9. Gulärla. Häckande, ref par sydlig gulärla, ref. 5. Stare. Minst 1000 ungstarar 28/6, ref. 4.
7 7 Skötselstrategi Målsättningen för skötseln förutsättes vara, (1) att bibehålla det rika fågelliv som rådde våren 1993, (2) att i fortsättningen också hävda det invallade området genom bete av nötboskap, och (3) att pumpningskostnaderna skall hållas på lägsta nivå för de två förstnämnda syftena. Vattenregimen bör för att tillgodose dessa önskemål ge (1) tillräckliga arealer högt vattenstånd under häckningstid för att doppingar, andfåglar, gäss, sothöns och rörhöns skall kunna ta sig fram och söka föda på och i vattnet, men (2) också tillräckligt stora arealer riktigt grunda vatten för att olika arter av vadare skall kunna finna sina grunda födosöksbiotoper. (3) Vattnet får inte för länge hållas på för höga nivåer, så att betesväxternas utveckling hämmas utan enbart så att deras tillväxt försenas, så att de kan ge ett bra bete under sensommar och höst. (4) Vattnet skall ha sänkts under juli så att rastande vadare finner grunda vatten, där bytesorganismerna koncentrerats i det kvarvarande vattnet, och (5) Vattnet skall under sommar och höst ha sänkts så, att fiskätande hägrar har möjlighet att reducera födokonkurrerande fiskarter. (6) Under hösten hålles vattenståndet lågt, så länge betesdjuren är kvar, därför att vid denna tid är betet på de lägsta nivåerna värdefullast och därför att dessa nivåer då är värdefullast för rastande beckasiner. (7) När betessäsongen upphör inställes pumpningen, men (8) för att få in salt vatten i invallningen och därigenom styra vegetationsutvecklingen mot en mera salttolerant typ och samtidigt reducera icke önskvärda växtarter, släppes havsvatten in genom en ventil i vallen vid Pumphuset. En sådan ventil har funnits där tidigare. (9) Genom att göra detta insläpp i samband med att utpumpningen upphör, kan saltvattnet regleras, så att önskvärd utspädning erhålles genom ytterligare tillförsel av dag- och regnvatten. (10) För att förhindra alltför stora vattenståndsvariationer i invallningen och för att förhindra okontrollerad införsel av saltvatten, förses ventilen med ett reglage för detta ändamål. (11) Utöver dessa åtgärder får vattnet från betessäsongens upphörande till början av april hålla den nivå som vattenståndet i havet medger. Tabell 4. Förslag till regleringsmodell, som dock kan behöva korrigeras, eventuellt redan under ett första inkörningsår eller åtminstone sedan erfarenheter av växt- och djurarternas utveckling efter en tid erhållits. Pumpens nivåflottör inställes för följande vattennivåer i invallningen. Tid Nivå (RH1993) Åtgärd T.o.m. Mars Invallningen vattennivå får nå havets rådande nivå April - maj +0, ,18 Stabil vattennivå under häckningstid; genom en ventil hindras högre vattenstånd i havet nå in, men ventilen skall hindra lägre vattennivåer; ev. tillförsel av sötvatten från dike. 1 juni max.nivå +0,08 m Sänkning/utpumpning startar; ventilen skall i fortsättningen hindra högre nivåer från havet. 15 juni max.nivå 0,00 m Sänkning/utpumpning. 1 juli max.nivå -0,10 m Pumpning 15 juli max.nivå -0,25 m Pumpning 1 augusti max.nivå -0,45 m Pumpning Vid upphörande Utpumpningen upphör; havsvatten släpps in till en viss nivå; bete i övrigt fylles området genom nederbörd. (12) För att få tillräckligt hög vattennivå under en torr och nederbördsfattig senvinter och vår, speciellt under tiden april-maj, kan sötvatten behöva tillföras, i första hand från diket som passerar sydost om invallningen vid Sörhagen. En reglerbar avledning från detta dike bör
8 8 göras på en nivå som ligger över +0,20 m (RH1993). Möjlighet att under kontroll tillföra sötvatten innebär också att saltvatten bättre kan regleras. Andra åtgärder För att åstadkomma häckningsöar för vissa fågelarter kan dikesvallarnas upptagna material utmed kanalens norra kant (Fig. 1) samlas ihop till ett antal större sammanhängande partier, vilkas häckningsbara yta bör nå åtminstone över +0,20 m (RH1993), men högre nivåer än +0,50 behöver ej uppnås (Tabell 3). Tillfälliga höga vattenstånd under häckningstid bör genom ventilsystemet i vallen vid Pumphuset kunna hållas under denna nivå. Om extrema väderlekssituationer under häckningstid skulle ge så höga vattenstånd att boplatser skulle översvämmas, finns möjlighet till utpumpning av vatten. En eller två observationsplatser bör anläggas, t.ex. vid rötslamshögen och på en kulle strax norr om den södra vallens anslutning till Hjälm (Fig. 1). Om området göres till naturreservat och anslutes till Toftas naturreservat (ref. 2), bör tillträdesförbud kunna förhindra störningar under häckningstid. Harestad Olof Pehrsson Fil. dr.
9 This document was created with Win2PDF available at The unregistered version of Win2PDF is for evaluation or non-commercial use only.
Förslag till restaurering och skötsel av Hållsungamyren, Kungälvs kommun
Olof Pehrsson Ekologi-Konsult Tjuvkil 700, 442 75 Lycke Tel / fax 0303-22 55 62 e-mail: p-son.tjuvkil@swipnet.se Förslag till restaurering och skötsel av Hållsungamyren, Kungälvs kommun Hållsungamyren
Fågelbesöksled Nyköping Norr
Fågelbesöksled Nyköping Norr Fågelbesöksled Nyköping Norr Fågelbesöksleden sträcker sig från Nyköpings hamn vid Täcka udden norrut, utmed väg 53. Den följer delvis Nyköpingsån i början. Ett stickspår
Fåglar i Vajsjöns naturreservat, Norsjö 2013
Fåglar i Vajsjöns naturreservat, Norsjö 2013 Jonas Grahn Länsstyrelsen Västerbotten jonas.grahn@lansstyrelsen.se Bakgrund Vajsjön, strax utanför Norsjö samhälle, är en av Västerbottens läns få riktiga
Revirkartering av häckfåglar på strandäng/jordbruksmark. Inventering 2014
Revirkartering av häckfåglar på strandäng/jordbruksmark. Inventering 2014 Adriaan "Adjan" de Jong Sveriges Lantbruksuniversitet Rapport 50 Institutionen för Vilt, Fisk och Miljö Swedish University of Agricultural
Plantorna levereras i krukset om 6 plantor med en rotvolym på 1-1,3 liter. Maxipluggplantans rotsystem är 20 cm djup och 12 cm i diameter.
110 artförteckning för maxipluggplantor & ÖRTPLUGGPLANTOR Vissa arter lagerhålls bara i mindre mängder eller odlas på beställning. Önskar du stora mängder av samma art och vill vara säker på leverans till
Förslag till överförande av kulverterat dike till våtmark (vattenreningskärr) vid Tjuvkil 4:5 och 2:166, Kungälvs kommun
Olof Pehrsson Ekologi-Konsult Tjuvkil 700 442 75 Lycke Tel / fax 0303-22 55 62 e-mail: p-son.tjuvkil@swipnet.se Förslag till överförande av kulverterat dike till våtmark (vattenreningskärr) vid Tjuvkil
Bedömning av flora och fauna i åtta nyanlagda dagvattendammar i Falkenberg 2009
Bedömning av flora och fauna i åtta nyanlagda dagvattendammar i Falkenberg 2009 Innehåll Bakgrund... 3 Syfte... 3 Metoder... 3 Resultat... 6 Tidigare inventeringar... 6 Dagvattendamm nr 18:2 Torsholm 2...
FÅGELINVENTERING AV LUSMYREN-LUSBÄCKENLUSBERGET SAMT ÅKERMARK 2009
FÅGELINVENTERING AV LUSMYREN-LUSBÄCKENLUSBERGET SAMT ÅKERMARK 2009 Foto Lars-Erik Nilsson Genomfört och sammanställt av Tunabygdens Fågelklubb Inledning och bakgrund Tunabygdens fågelklubb har på uppdrag
Fågelbesöksled Nyköping Väst
Fågelbesöksled Nyköping Väst Fågelbesöksled Nyköping Väst Fågelbesöksleden sträcker sig från Nyköpings hamn vid Täcka udden västerut, utmed väg 800 i Kiladalen. Den följer ett jordbrukslandskap och flertalet
Yttrande över Översiktsplan för Göteborg och Mölndal, fördjupad för Fässbergsdalen Samrådshandling april 2010
Göteborg 2010-06-22 Byggnadsnämnden Box 2554 403 17 Göteborg Yttrande över Översiktsplan för Göteborg och Mölndal, fördjupad för Fässbergsdalen Samrådshandling april 2010 Historik och nutid Fässbergsdalens
RAPPORT 2008/8 FÖREKOMSTEN AV ÄNGSNÄTFJÄRIL Melitaea cinxia på norra Gräsö och Örskär. Petter Haldén
RAPPORT 2008/8 FÖREKOMSTEN AV ÄNGSNÄTFJÄRIL Melitaea cinxia på norra Gräsö och Örskär Petter Haldén FÖRFATTARE Petter Haldén FOTO FRAMSIDA Ängsnätfjäril, Petter Haldén KARTOR Pers Stolpe Lantmäteriet 2008,
Vandring i Astrid Lindgrens Hembygd
Vandring i Astrid Lindgrens Hembygd Markerade vandringsleder i kommunerna Hultsfred, Vimmerby, Eksjö och Kristdala församling Hultsfred kommun Tätorten Virserum är utgångspunkt för Virserumsleden, en ca
Konsultation angående skötsel av dammar och ängar på Kungsbacka golfbana
PM Konsultation angående skötsel av dammar och ängar på Kungsbacka golfbana Jonas Stenström Naturcentrum AB 2014-06-23 1 (5) Ängar Allmän bedömning Visserligen kan man konstatera att det verkar som att
Gavleån. En ren kraftkälla för Gävle
Gavleån En ren kraftkälla för Gävle Att beskriva Gavleån som Gävles blå pulsåder är ingen överdrift. Från Gavleån får vi delar av vårt rena dricksvatten och en källmärkt energi. I vattnen leker fisken
Inventering av vadarfågel inom projekt LIFE Balt-Coast
Inventering av vadarfågel inom projekt LIFE Balt-Coast Sydöstra Ölands sjömarker 2011 Rapport från Segerstads fyr, Christian Cederroth Segerstads fyr Christian Cederroth Segerstads fyrplats 380 65 Degerhamn
NORDISKT FJÄRRVÄRMESYMPOSIUM
NORDISKT FJÄRRVÄRMESYMPOSIUM Ålesund, Norge 14-15 juni 2004 Nordiskt Fjärrvärmesymposium Ålesund, Norge, 14-15-juni 2004 1 Här är vi! Nordiskt Fjärrvärmesymposium Ålesund, Norge, 14-15-juni 2004 2 Bolaget
Restaureringsplan för Natura 2000-området Balgö, SE0510050 i Varbergs kommun
2012-12-20 1 (9) Restaureringsplan för Natura 2000-området Balgö, SE0510050 i Varbergs kommun Restaureringsplan inom Life+-projektet GRACE för delområde Balgö. Bilaga 1 Karta med restaureringsområden Jeanette
PM ÖVERSVÄMNINGSUTREDNING Översiktlig utredning av möjliga skyddsåtgärder för att förhindra översvämningar vid Katthavsviken
PM ÖVERSVÄMNINGSUTREDNING Översiktlig utredning av möjliga skyddsåtgärder för att förhindra översvämningar vid Katthavsviken 2015-06-09 Upprättad av: Anna Karin Wingskog PM ÖVERSVÄMNINGSUTREDNING Översiktlig
Restaureringsplan Värmlandsskärgården
RESTAURERINGSPLAN Datum 2016-02-12 Referens 512-255-2016 Sida 1(6) Restaureringsplan Värmlandsskärgården Natura 200-kod och namn: SE0610006 Värmlandsskärgården Projektområde: 3 Kommun: Grums kommun & Säffle
OMSLAG Framsida och baksida Hornuggla, foto: Jörgen Toivanen
INNEHÅLLSFÖRTECKNING ORDFÖRANDE HAR ORDET...3 GÄVLE FÅGELKLUBB...4 FÖRSÄLJNING AV KLUBBPRYLAR...4 STYRELSEN...5 HEMSIDA...5 ADRESSÄNDRINGAR...5 MEDLEMSKAP...5 GÄVLE FÅGELKLUBB ÅKER TILL FALSTERBO...6 HOLKPROJEKTET...7
Fågeltorn/Plattformar i sydöstra Sörmland. En sammanställning från Fågelföreningen Tärnan Nyköping/Oxelösund Per Eriksson/Jan Gustafsson
Fågeltorn/Plattformar i sydöstra Sörmland En sammanställning från Fågelföreningen Tärnan Nyköping/Oxelösund Per Eriksson/Jan Gustafsson Omslagsfoto Skräntärna, Thomas Larsson. Övriga bilder i sammanställningen
Naturreservatet Rosfors bruk
FÖR Naturreservatet Rosfors bruk Piteå kommun 1 (9) INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1 ALLMÄNT OM PLANEN...2 2 RESERVATETS SYFTE...2 3 UPPGIFTER OM RESERVATET...2 4 RESERVATSBESKRIVNING...2 5 SKÖTSELOMRÅDEN...3 5.1
Naturinventering. skogsområde söder om vårdcentralen i Krokek,
Naturinventering av skogsområde söder om vårdcentralen i Krokek, bl a fastighet 1:76, Norrköpings kommun, Östergötlands län inför fortsatt planarbete för nybyggnation av bland annat förskola och bostadshus
Torsdagen den 23 maj. Strandskata.
Skåne Torsdag 23 söndag 26 maj 2013 Reseledare: Hans-Georg Wallentinus Deltagare: Monica Ahlberg, Gunilla, Lundborg, Monika Svensson och Sonia Wallentinus Fotografer: Monica Ahlberg och Gunilla Lundborg
Myrskyddsplan för Sverige. Objekt i Blekinge län
Myrskyddsplan för Sverige Objekt i Blekinge län Särtryck ur Myrskyddsplan för Sverige, delrapport: Objekt i Götaland. Rapport 5670 April 2007 ISBN 91-620-5670-7 ISSN 0282-7298 NATURVÅRDSVERKET NATURVÅRDSVERKET
Naturreservat i Örebro län. Björka Lertag
Naturreservat i Örebro län Björka Lertag Historik Under senare delen av 1800-talet utdikades och torrlades större delen av de våtmarker och sjöar som fanns på Närkeslätten. Syftet var att utöka den odlingsbara
2003-2008 med fortsättning 2009
Guidade turer till anlagda våtmarker inom Rååns avrinningsområde 2003-2008 med fortsättning 2009 Ingegerd Ljungblom På uppdrag av Rååns vattendragsförbund INNEHÅLLSFÖRTECKNING Bakgrund.3 De guidade turerna
Tranvårarna 2000-2012 i sammanfattad form (bygger på kortrapporter från hemsidan (fr a Karin M) kompletterat av Hans Cronert)
1 Tranvårarna 2000-2012 i sammanfattad form (bygger på kortrapporter från hemsidan (fr a Karin M) kompletterat av Hans Cronert) 2000 Under våren 2000 sågs rikligt med tranor i Vattenriket från mitten av
PM Hantering av översvämningsrisk i nya Inre hamnen - med utblick mot år 2100
PM Hantering av översvämningsrisk i nya Inre hamnen - med utblick mot år 2100 Innehåll 1 Riktlinjer för bebyggelse och översvämningsrisk... 1 1.1 Ökande översvämningsrisk och principer för att hantera
Välkommen ut i det gröna. Här är sex fina naturområden dit också du med rullstol eller rollator kan göra utflykter och njuta av naturen.
Välkommen ut i det gröna Här är sex fina naturområden dit också du med rullstol eller rollator kan göra utflykter och njuta av naturen. Bättre stigar, nya rymliga toaletter och sittvänliga rastplatser
rapport 1/2005 Ås- OCH sandmarker i uppsala län Rikkärr för uppföljning av biologisk Lennartsson och Ingemar Frycklund
rapport 1/2005 Ås- OCH sandmarker i uppsala län arbetsmaterial naturvärden och 2009 metodik Rikkärr för uppföljning av biologisk Älvkarleby mångfald kommun Pär Eriksson Jan-Olov och Frida Björklund, Hermanson
Inventering av hasselmus i planområde öster om Ingared i Alingsås kommun.
Inventering av hasselmus i planområde öster om Ingared i Alingsås kommun. Bakgrund Undertecknad har haft i uppdrag att inventera eventuell förekomst av hasselmus i detaljplaneområde för bostäder i östra
7.5.7 Häckeberga, sydväst
7 och analys Backlandskapet i sydvästra delen av Häckeberga 7.5.7 Häckeberga, sydväst Naturförhållanden Den sydvästra delen av Häckeberga naturvårdsområde består av ett omväxlande halvöppet backlandskap
Inventeringar av långbensgroda i skånska dammar 2008-10
Inventeringar av långbensgroda i skånska dammar 2008-10 Jon Loman Rana Konsult jon@rana.se Bakgrund Under år 2004 gjorde Boris Berglund en omfattande inventering av långbensgrodan för Länstyrelsen i Skåne.
Flyginventering av grågås
Flyginventering av grågås i Hammarsjön 5 maj 2004 Inventeringen är utförd på uppdrag av Länsstyrelsen i Skåne län, som del av verksamheten inom ramen för Förvaltningsplan för grågås under 2004 Patrik Olofsson
Vikten av småbiotoper i slättbygden. www.m.lst.se
Vikten av småbiotoper i slättbygden www.m.lst.se Titel: Utgiven av: Text och bild: Beställningsadress: Layout: Tryckt: Vikten av småbiotoper i slättbygden Länsstyrelsen i Skåne län Eco-e Miljökonsult (Malmö)
Surt sa räven om skärfläckeäggen
Surt sa räven om skärfläckeäggen Lyckad häckning på Landgrens holme 2008 Fram till mitten av 1800-talet var skärfläckan en ganska vanlig häckfågel på strandängar längs södra Sveriges kuster. Men sedan
Metapopulation: Almö 142
141 142 Metapopulation: Almö Lokal 80 Läge: Almö, Slättahammar. Beskrivning: Ca 15*30 meter stort, relativt mycket vass i vattnet. Norr om lokalen finns lövskog, söder om sank mark/havsvik och väster om
De internationella midvinterinventeringarna
4 Midvinterinventeringar av sjöfågel i Stockholms skärgård Leif Nilsson De internationella midvinterinventeringarna startade 1967 och har där med genomförts under 40 säsonger utan avbrott och är därmed
Reserapport, Norra Bohuslän
Reserapport, Norra Bohuslän Från torsdagen den 28/10 till söndagen den 1/11 genomförde StOF en exkursion till norra Bohuslän med Hasse Nordin och P-G Laren som reseledare. Förhoppningarna var att vi skulle
FÄNGSJÖN & STORSJÖHÖJDEN
TJÄDERSPELSINVENTERING VID FÄNGSJÖN & STORSJÖHÖJDEN INFÖR PLANERAD VINDKRAFTSETABLERING Miljötjänst Nord Mattias Åkerstedt Sture Gustafsson Rapport augusti 2012 Rapport september 2012 Miljötjänst Nord
Planerad bergtäkt i Stojby
Planerad bergtäkt i Stojby Ryssby socken, Kalmar kommun, Småland Arkeologisk utredning, 2005 Håkan Nilsson Rapport november 2005 Kalmar läns museum 1 Inledning Denna rapport redovisar resultatet av en
Restaureringsplan för Natura 2000- området Tjurpannan, SE0520187 i Tanums kommun
1(11) Restaureringsplan för Natura 2000- området Tjurpannan, SE0520187 i Tanums kommun Restaureringsplan inom Life+ projektet GRACE för delområde Tjurpannan Bilaga 1 Karta med restaureringsområden Bilaga
Nissebo Dösjebro direkt, I5 16/12/2014
Nissebo Dösjebro direkt, I5 16/12/2014 Nissebo Dösjebro ID I5 Namn Nissebo Dösjebro direkt Åker (ha) 1 040 Åker (%) 85 Bebyggt (ha) 40 Bebyggt (%) 3 Övrigt (ha) 140 Övrigt (%) 11 Total area (ha) 1 220
Grönholmarnas naturreservat
Grönholmarnas naturreservat Skötselplan Upprättad 2001, Fastställd 2002 Länsstyrelsen Östergötland SKÖTSELPLAN FÖR GRÖNHOLMARNAS NATURRESERVAT Skötselplanen gäller utan tidsbegränsning. En översyn bör
Ett rikt växt- och djurliv
Ett rikt växt och djurliv Agenda 21:s mål Senast till år 2010 har förutsättningar skapats för att bibehålla eller öka antalet djur och växtarter med livskraftig förekomst i jordbruks och skogslandskapet
Frågor och svar om tillämpningen av beteslagen
2012-07-06 1 (5) Frågor och svar om tillämpningen av beteslagen 1. Vad innebär det att alla svenska kor ska gå ut på bete? Djurskyddsförordningen säger att nötkreatur för mjölkproduktion och som är äldre
Bastardsvärmare och smalvingad blombock i Nackareservatet
1 Bastardsvärmare och smalvingad blombock i Nackareservatet Sammanställt av Ronny Fors och Beatrice Sundberg, juni 2014 2 Inledning Vi, Ronny Fors och Beatrice Sundberg, har under två år i följd, 2012
Väg 210, delen trafikplats Norsholm-Herseberga
uv öst rapport 2008:44 kulturhistoriskt planeringsunderlag Väg 210, delen trafikplats Norsholm-Herseberga Anslutning av väg 210 till E4 Skärkinds socken Norrköpings kommun Östergötland Dnr 421-3151-2008
Odlings landskapets tekniska system måste anpassas till klimatförändringarna. Klimatförändringarna och täckdikningen
Odlings landskapets tekniska system måste anpassas till klimatförändringarna Klimatförändringarna och täckdikningen Klimatförändringarna och täckdikningen Odlings landskapets tekniska system måste anpassas
Grodinventering av lokaler vid Hällered, Borås kommun
Grodinventering av lokaler vid Hällered, Borås kommun Underlag för ASTA Provbana för trafiksäkerhetssystem På uppdrag av SP, Sveriges Tekniska Forskningsinstitut via Ramböll Sverige AB 2011-09-03 Uppdragstagare
Resultat av översiktlig vegetationskartering i Örserumsviken, 23 september 1999
Resultat av översiktlig vegetationskartering i Örserumsviken, 23 september 1999 - Lägesrapport januari 2000 Stefan Tobiasson, Högskolan i Kalmar Resultat av översiktlig vegetationskartering i Örserumsviken
Flyginventering av grågås i Hammarsjön och Araslövssjön samt delar av Oppmannasjön och Ivösjön
Biosfärområde Kristianstads Vattenrike The Man and the Biosphere Programme, UNESCO Flyginventering av grågås i Hammarsjön och Araslövssjön samt delar av Oppmannasjön och Ivösjön 6 Maj 2007 Vattenriket
Rekreationsområde Laddran i Marieholm
Rekreationsområde Laddran i Marieholm Bakgrund Området som detta projekt berör är det område som ligger i Marieholms sydvästra del och benämns som Åkarp 5:1. Området har en stark koppling till orten och
Reserapport StOF:s exkursion till Falsterbo och Skåne 28-31 augusti, 2014
Reserapport StOF:s exkursion till Falsterbo och Skåne 28-31 augusti, 2014 Reseledare: Erik Peurell (reserapporttext) och P-G Larén Deltagare: Stina Yström, Karin Oknemark, Leif Lindholm, Staffan Nordin,
Del av ARNANÄS 3:2 i Virestad, Älmhults kommun, Kronobergs län
ANTAGANDEHANDLING NORMALT PLANFÖRFARANDE Detaljplan för Del av ARNANÄS 3:2 i Virestad, Älmhults kommun, Kronobergs län Plankarta med översikt Planbeskrivning Genomförandebeskrivning Utlåtande Behovsbedömning
Instruktion för fjärilsinventering inom det gemensamma delprogrammet Övervakning av dagflygande storfjärilar (Länsstyrelsernas) Version 2012
Instruktion för fjärilsinventering inom det gemensamma delprogrammet Övervakning av dagflygande storfjärilar (Länsstyrelsernas) Version 2012 Karl-Olof Bergman och Nicklas Jansson Inventeringsinstruktionen
Strandinventering i Kramfors kommun
Strandinventering i Kramfors kommun Bredkaveldun Utförd av biolog Bernt Persson 2011 Syfte Strandinventeringen utfördes med syfte att ge ett underlag som både kan användas av kommunen vid löpande handläggning
Användbara växter i naturen
Användbara växter i naturen Pär Leijonhufvud 26 maj 2011 Innehåll par@leijonhufvud.org, CC Gran............................. 2 Tall............................. 2 Björk............................ 2 Brännässla.........................
25(60) Fördjupad översiktsplan, Fjällbacka 25(60)
25(60) Fördjupad översiktsplan, Fjällbacka 25(60) 26(60) Fördjupad översiktsplan, Fjällbacka NATUR, FRILUFTSLIV OCH TURISM Människan mår bra av att uppleva grönska. Grönstrukturen tilldelas i huvudsak
Detaljplan för del av Rödögården 1:5 och 1:33 Rödön, Krokoms kommun
Detaljplan för del av Rödögården 1:5 och 1:33 Rödön, Krokoms kommun PLANBESKRIVNING Samrådshandling 23 oktober 2014 HANDLINGAR Planhandlingarna består av: Planbeskrivning med illustrationer Plankarta med
Strandpaddeinventering i Kristianstad och Bromölla kommuner 2009
Strandpaddeinventering i Kristianstad och Bromölla kommuner 2009 Mikael Gustafsson/N Strandpadda på väg vid Ripa sandar. Den här rapporten är optimerad för att läsas på webben och innehåller därför lågupplösta
Förslag till nytt naturreservat
Sidan 1 Förslag till nytt naturreservat Ransby-Gillersberg - ett naturskogsområde i norra Värmland - Sidan 2 Ransby-Gillersberg är ett område som ligger öster om Sysslebäck, vid gränsen mot Dalarna i Torsby
FÄRNEBOFJÄRDEN. Nyhetsbrev från Färnebofjärdens Nationalpark 2015. www.sverigesnationalparker.se/farnebofjarden. Fiskgjuse. Foto: Tomas Ärlemo.
FÄRNEBOFJÄRDEN Nyhetsbrev från Färnebofjärdens Nationalpark 2015 www.sverigesnationalparker.se/farnebofjarden Välkommen tillfärnebofjärdens nationalpark Färnebofjärdens nationalpark är ett unikt älvlandskap.
Angående Madenbäcken inom Kv. Fröfjärden
WSP Samhällsbyggnad PM Angående Madenbäcken inom Kv. Fröfjärden Inom fastigheterna Fröfjärden 1 och Fredspipan 1 pågår en ändring av gällande detaljplan för att möjliggöra byggande av bostäder istället
Ingegerd Ljungblom På uppdrag av Saxån-Braåns Vattenråd
Informationsturer tema vattenvård vid Saxån-Braån 2015 Ingegerd Ljungblom På uppdrag av Saxån-Braåns Vattenråd Sammanfattning Under 2015 har 300 elever och lärare från grundskolan och gymnasiet deltagit
Utdrag ur Skötselplan för Kosterhavets nationalpark Förslag Remissversion 2009-03-17
Utdrag ur Skötselplan för Kosterhavets nationalpark Förslag Remissversion 2009-03-17 Observera att det i övriga delar av remissen kan finnas förslag som indirekt påverkar jakten läs in dig via länk i kallelsen
VA och dagvattenutredning
Teknisk försörjning 1(8) VA och dagvattenutredning Miljö Området ligger vid fjorden Gullmarn som är ett Natura 2000 område, vilket innebär att det klassas som områden med särskilda skydds- och bevarandevärden
Inventering av bäver i Nacka kommun
Inventering av bäver i Nacka kommun SVENSK NATURFÖRVALTNING AB www.naturforvaltning.se E post: info@naturforvaltning.se Telefon: 031 22 30 45 Sammanfattning Svensk Naturförvaltning AB har på uppdrag av
- 5 - Johan Nilsson Alf-Rune Sandberg
Estland 2012 Under vintern/våren 2012 hölls en studiecirkel om Estland och i mitten av maj begav sig 18 av föreningens medlemmar dit under en nio dagar lång resa. Redan från bussfönstret på väg mot Stockholm
Groddjursinventering för Dalvägen - Gustavsviksvägen, SÖ Boo, inför detaljplan. Nacka kommun
Groddjursinventering för Dalvägen - Gustavsviksvägen, SÖ Boo, inför detaljplan Nacka kommun Innehållsförteckning Uppdraget 3 Bakgrund 3 Planprocessen 3 Metodik 3 Översiktlig kartering av livsmiljöer för
PDF skapad med pdffactory demo version, registrera dig på www.jsk.nu
Piteå Bredviksberget Byggt 2000 Bilväg fram till tornet som ibland är avstängd. I så fall promenad 500 m brant backe Harrbäcksfjärden Byggt av Vägverket i början Vid västra E-4-parkeringen av 90-talet
Bilaga 5, Dagvattenrening, bilaga till Uppdragsrapport daterad 2014-02-28
Uppdragsnr: 10191200 1 (8) PM Bilaga 5, Dagvattenrening, bilaga till Uppdragsrapport daterad 2014-02-28 1 Inledning Idag leds orenat dagvatten ut via ledning till Hudiksvallsfjärden från ett område på
Emån. Mörlundaplatån vid normalflöde
Emån Mörlundaplatån vid normalflöde Vad hände? 7-8 juli > 150mm i delar av avrinningsområdet (Målilla 185mm) Vad hände? 7-8 juli > 150mm i delar av avrinningsområdet (Målilla 185mm) De reglerade sjöarnas
Vanliga frågor och svar om Natura 2000
Vanliga frågor och svar om Natura 2000 Vad är Natura 2000? Natura 2000 är EU s nätverk av skyddade naturområden. Alla medlemsstater är skyldiga att peka ut en viss areal av varje naturtyp som finns representerad
Trädesmarker i västra Åhus
Trädesmarker i västra Åhus Inventering av trädesmarker i västra Åhus 2005 Inventering av trädesmarker i västra Åhus Den 10-14 juli 2001 inventerade jag förekomsten av trädesmarker strax väster om tätorten
Elfiske i Jönköpings kommun 2012
Elfiske i Jönköpings kommun 2012 De genomförda elfiskena har skett framförallt som uppföljning av tidigare fisken eller som uppföljningen av och inför fiskevårdsinsatser i Tabergsån, Lillån i Huskvarna
Översiktlig naturvärdesbedömning inom planområde för Vista skogshöjd, Vistaberg
Naturvärdesbedömning 1 (9) HANDLÄGGARE Nicklas Johansson 08-535 364 68 nicklas.johansson@huddinge.se Översiktlig naturvärdesbedömning inom planområde för Vista skogshöjd, Vistaberg POSTADRESS Miljö- och
Trandansen 5-6 april 2014
Trandansen 5-6 april 2014 Reserapport av Magnus Stenmark Foto av Anne-Charlotte Bergenheim Stockholms Ornitologiska Förening StOFs resa till Hornborgarsjön går alltid vid en av de allra finaste tiderna
Arkeologisk förundersökning vid Varbergs stad
UV VÄST RAPPORT 2005:8 ARKEOLOGISK FÖRUNDERSÖKNING Arkeologisk förundersökning vid Varbergs stad Halland, Träslöv socken och Varbergs stad, Träslöv 2:14, 3:2, 37:1, RAÄ 100 Jörgen Streiffert UV VÄST RAPPORT
Naturvärdesbedömning i Ådö skog, Upplands Bro kommun November 2012
ADOXA Naturvård org.nr.590419-1037 F-skattsedel finns Skogshall 640 24 Sköldinge Telefon: 0708-804582, Pg 456 10 12-8 E-mail: janne.elmhag@adoxanatur.se Janne Elmhag Naturvärdesbedömning i Ådö skog, Upplands
ÖVERSVÄMNINGS- SKYDDSPLAN för Ekeby avloppsreningsverk Sigurd Melin, Terra Firma 2008-04-21 Förord Denna översvämningsskyddsplan är resultatet av ett utvecklingsprojekt som pågått sedan årsskiftet 2006/2007.
Maren. Berggrunden i området består av äldre granit med betydliga inslag av basiska bergarter. Jordarter runt sjön är morän och kalt berg.
Maren Maren tillhör Törnerumsbäckens delavrinningsområde i Emåns vattensystem. Sjön är belägen ca 22 km S om Hultsfred på en höjd av 92,3 m.ö.h. Det är en näringsfattig till måttligt näringsrik, något
Inventering av Omphiscola glabra längs Mölndalsån vid Landvetter 2008
Inventering av Omphiscola glabra längs Mölndalsån vid Landvetter 2008 Mölndalsån nedströms Landvetter kyrka mot Gröen. Medins Biologi AB Mölnlycke 2008-05-16 Anna Henricsson Karin Johansson Medins Biologi
RAPPORT. Riskanalys översvämning fördelningsstation F3 E.ON Osmundgatan, Örebro 2014-11-28. Upprättad av: Hans Björn Granskad av: Johan Lundin
RAPPORT F3 E.ON Osmundgatan, Örebro 2014-11-28 Upprättad av: Hans Björn Granskad av: Johan Lundin RAPPORT F3 E.ON Osmundgatan, Örebro Kund E.ON Elnät Sverige AB Östra Promenaden 5 601 71 Norrköping Konsult
Datum 2010-10-26 Referens Sida 1(3) IFO/Omvårdnadsförvaltningen Elisabeth Larsson elisabeth.larsson@kristinehamn.se Synpunkter på kommunrevisionens rapport angående granskning av äldres läkemedelsanvändning
Öland 2015. Foton i rapporten: Disa Fjellström. Gruppbilden är tagen av Sussie Carlström. Text: Torbjörn Arvidsson.
Foton i rapporten: Disa Fjellström. Gruppbilden är tagen av Sussie Carlström. Text: Torbjörn Arvidsson. ÖLAND 13-17 maj 2015 13 maj: Den 13 maj började årets BohOF-resa till Öland och det blev en långhelg
Arkeologisk utredning Svalsta, Grödinge socken Stockholms län December 2004
Arkeologisk utredning Svalsta, Grödinge socken Stockholms län December 2004 ArkeoDok Rapport 2005:2 Visby 2005-01-24 Arkeologisk utredning över Svalsta, Grödinge socken, Botkyrka kommun, Stockholms län
Båtliv i sjö och hav
Båtliv i sjö och hav I Olofströms kommun finns det mer än 200 sjöar som är större än en hektar - en av dem är Halen som är Blekinges största sjö. Genom kommunen flyter också flera åar. Många har en båt
Förslag till beslut om utvidgning av strandskyddsområden i Dals-Eds kommun
1(10) Naturvårdsenheten Naturvårdshandläggare Linnea Bertilsson Enligt sändlista Förslag till beslut om utvidgning av strandskyddsområden i Dals-Eds kommun Innehåll Förslag till beslut Ärendets handläggning
Sparvvägen, Östra Tyresö OMRÅDE FÖR VILLABEBYGGELSE
Miljö- och stadsbyggnadsförvaltningen Planeringsavdelningen Bertil Eriksson, 1:e miljöingenjör Göran Bardun, kommunekolog KOMPLETTERANDE MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING TILLHÖRANDE DETALJPLAN FÖR Sparvvägen,
OLJESKYDDSPLAN LANDSKRONA STAD - ZONINDELNING ZON
OLJESKYDDSPLAN LANDSKRONA STAD - ZONINDELNING ZON 1 ÖVERSIKTSKARTA - LANDSKRONA KARTA ZON 1 - LANDSKRONA X RÖTT Uppställningsplats BLÅTT Tillfartsväg för personal och mtrl. FÖRSLAG PÅ INITIAL ÅTGÄRD ZON
Många av hemmets funktioner, såsom wc, dusch och matlagning, producerar avloppsvatten. Att spola en vattentoalett förbrukar mycket vatten.
Att spola en vattentoalett förbrukar mycket vatten. Många av hemmets funktioner, såsom wc, dusch och matlagning, producerar avloppsvatten. 1-2 I industriländer och i rika familjer i utvecklingsländer använder
Skötselplan för ytor utanför spelplanen
Fastställd 2010 Skötselplan för ytor utanför spelplanen Bakgrund Skötselplan för ytor utanförs spelplanen syftar till kombinera banan som en attraktiv plats att spela golf på med banan som en värdefull
Kanaljorden 2:1. Planerad bebyggelse i anslutning till Bergs slussar Vreta klosters socken, Linköpings kommun Östergötland.
uv öst rapport 2008:57 arkeologisk utredning, etapp 1 Kanaljorden 2:1 Planerad bebyggelse i anslutning till Bergs slussar Vreta klosters socken, Linköpings kommun Östergötland Dnr 421-2398-2008 Annika
PROJEKT RASJÖN PM RASJÖNS HISTORISKA VATTENSTÅND. Skärgårdsgatan 1 Box 12076 402 41 Göteborg A034388 ADRESS COWI AB
ADRESS COWI AB Skärgårdsgatan 1 Box 12076 402 41 Göteborg PROJEKT RASJÖN TEL 010 850 10 00 FAX 010 850 10 10 WWW cowi.se PM RASJÖNS HISTORISKA VATTENSTÅND PROJEKTNR. A034388 DOKUMENTNR. VERSION UTGIVNINGSDATUM
BEHOVSBEDÖMNING AV MILJÖBEDÖMNING. Planprogram för del av. TYLUDDEN 1:1 m fl. Tylösand, HALMSTAD KS 2012/0326
BEHOVSBEDÖMNING AV MILJÖBEDÖMNING Planprogram för del av TYLUDDEN 1:1 m fl Tylösand, HALMSTAD KS 2012/0326 Kommunstyrelsens samhällsbyggnadsutskott 2012-06-18 LAGAR OM MILJÖBEDÖMNINGAR AV PLANER OCH PROGRAM
Inventering av upplevelsevärden och värden för rörligt friluftsliv och rekreation i Vidbynäs
Inventering av upplevelsevärden och värden för rörligt friluftsliv och rekreation i Vidbynäs Sammanfattning Innehållsförteckning Inventering av upplevelsevärden och faktorer av värde för friluftsliv och
Bildande av naturreservatet Bjurforsbäcken
FÖRSLAG TILL BESLUT 1 (6) Datum Vår beteckning 2009-06-02 2009-001066 Handläggare: Peter Klintberg Tel: 0226-645047 E-post: peter.klintberg@avesta.se Er beteckning Bildande av naturreservatet Bjurforsbäcken
Restaureringsplan för Natura 2000- området Rånö Ängsholme, SE0110118 i Haninge kommun
(7) Naturvårdsenheten Restaureringsplan för Natura 2000- området Rånö Ängsholme, SE008 i Haninge kommun Restaureringsplan inom Life+-projektet GRACE för delområde Ängsholmen. Bilaga Karta med restaureringsområden