REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING
|
|
- Oskar Öberg
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING FÖR SOCIALTJÄNST OCH SKOLA INKLUSIVE ELEVHÄLSA Den sårbara familjen Psykisk hälsa Riskbruk och riskbeteende Äldres hälsa Nya perspektiv Utveckling i samverkan 0
2 INNEHÅLL 1. INLEDNING GEMENSAMT INFORMATIONSMÖTE INFORMATIONSMÖTETS INNEHÅLL SOCIALSEKRETERARES ANSVAR SKOLSKÖTERSKAS ANSVAR VID MOTTAGANDE SKOLA AVLÄMNANDE SKOLAS ANSVAR INTRODUKTION FÖR BARNET PEDAGOGISK OCH MEDICINSK BEDÖMNING PEDAGOGISK BEDÖMNING MEDICINSK BEDÖMNING GEMENSAMT UPPFÖLJNINGSMÖTE SOCIALSEKRETERARES ANSVAR VID UPPFÖLJNINGSMÖTE SKOLANS ANSVAR VID UPPFÖLJNINGSMÖTE FORTSATT UPPFÖLJNING VID ORO FÖR BARNETS HÄLSA OCH SKOLGÅNG ELLER VID ORO FÖR BRISTER I FAMILJEHEMMET FLÖDESSCHEMA GENOMFÖRANDE OCH ANSVAR
3 1. INLEDNING När ett barn placeras i familjehem innebär det en stor förändring i barnets liv. I de flesta fall byter barnet skola och i många fall flyttar barnet till en ny kommun. För att barnet skall få en bra skolgång och elevhälsa, är det viktigt att samarbetet mellan socialtjänst och skola fungerar på ett tydligt och rättssäkert sätt. Denna regionala samverkansrutin beskriver innehåll, form och ansvar i samarbetet mellan socialtjänst och skola inklusive elevhälsan vid familjehemsplacering. Rutinen gäller vid samtliga familjehemsplaceringar, det vill säga både vid jourplaceringar och stadigvarande placering. Rutinen gäller oavsett om barnet byter skola eller inte. Rutinen tydliggör också eventuella skillnader för barn med skyddade personuppgifter eller hemlig vistelseort. Med barn avses en person som ännu ej fyllt 18 år. I de fall en ungdom över 18 år är placerad, bör rutinen användas, men då utifrån ungdomens egna beslut och önskemål. 2. GEMENSAMT INFORMATIONSMÖTE Direkt när en familjehemsplacering är bestämd, kallar socialsekreterare till gemensamt informationsmöte mellan socialtjänst, avlämnande skola, mottagande skola samt familjehemmet. Barnet och/eller vårdnadshavaren deltar vid informationsmötet om det bedöms som särskilt viktigt eller lämpligt. Socialsekreteraren meddelar tid och plats för informationsmötet. Så långt det är möjligt ska informationsmötet genomföras innan barnet börjar i den nya skolan, dock senast inom två veckor. Det är viktigt att mötet prioriteras av alla inblandade så att barnet får en så bra skolstart som möjligt. Vid särskilt långa avstånd kan informationsmötet genomföras i form av en telefonkonferens. Även i de fall placeringen inte innebär skolbyte för barnet genomförs ett informationsmöte så snart som möjligt efter det att placeringen är bestämd. Socialsekreteraren bjuder in följande personer till mötet: - Rektor vid avlämnande skola, som i sin tur bestämmer vem som mer ska delta på informationsmötet. Mest lämpligt är den pedagog som känner barnet bäst samt representant för elevhälsan. - Rektor vid mottagande skola, som i sin tur sammankallar elevhälsan och barnets blivande klasslärare/mentor. - Familjehemmet - Barnets vårdnadshavare, om det bedöms som särskilt viktigt eller lämpligt - Barnet, om det bedöms som särskilt viktigt eller lämpligt Om informationsmötet inte kan genomföras innan barnet börjar i den nya skolan ska socialsekreteraren ge en första information till den mottagande skolan via telefon. Socialsekreteraren informerar om barnet har särskilda behov som påverkar barnets skolgång, lämnar kontaktuppgifter till familjehemmet och till avlämnande skola samt meddelar tid för gemensamt 2
4 informationsmöte enligt ovan. Informationsmötet genomförs så snart som möjligt, senast inom två veckor. För att inte riskera att barnets tidigare eller nuvarande bostadsort röjs, deltar inte avlämnande skola vid informationsmötet. All kontakt mellan skolorna går via socialsekreteraren. 2.1 INFORMATIONSMÖTETS INNEHÅLL SOCIALSEKRETERARES ANSVAR Socialsekreterare ansvarar för att leda informationsmötet och att innehållet i mötet följer rutinen. Vårdnadshavarens, familjehemmets och socialtjänstens ansvar För att säkerställa att skola och elevhälsa fattar rätt beslut kring eleven är det viktigt att socialsekreteraren klargör vårdnadshavarens ansvar, familjehemmets ansvar och socialtjänstens ansvar. Som regel ansvarar familjehemmet för den dagliga vården och fostran, vilket innefattar stöd i skolarbetet och beslut kring enklare frågor som exempelvis utflykter och fotografering. Både vårdnadshavare och familjehem ska bjudas in till utvecklingssamtal, om inget annat är överenskommet. Vårdnadshavaren ska alltid informeras och få möjlighet att vara delaktig i beslut som är av betydelse för barnets skolgång på lång sikt, exempelvis anpassad studiegång eller byte av skolform. Om det finns särskilda förbud eller restriktioner vad gäller skolans kontakt med vårdnadshavaren informerar socialsekreteraren om detta. Detta ska även framgå av dokumentet Socialtjänstens information till skolan vid familjehemsplacering. Om det sker förändringar i placeringen som påverkar ansvarsfördelningen ska socialsekreteraren fortlöpande informera skolans rektor. Socialsekretaren informerar om barnet har skyddade personuppgifter eller hemlig vistelseort, hur detta påverkar ansvarsfördelningen samt vilka särskilda säkerhetsrutiner som gäller kring barnet. Som stöd för detta används dokumentet Handlingsplan vid skyddade personuppgifter. Information om barnet Socialsekreteraren informerar muntligt och skriftligt om det som är av betydelse för barnets skolgång utifrån dokumentet Socialtjänsten information till skolan vid familjehemsplacering. Informationen förvaras sedan i elevhälsovårdsjournalen. Socialsekreteraren informerar även vårdnadshavaren om att skolan fått nödvändig information, som behövs för att kunna ge barnet/den unge en bra skolgång. Socialsekreteraren tar bort alla uppgifter som kan röja barnets tidigare och nuvarande boende. Övrig information om barnet skall delges på samma sätt som för övriga barn. I samtalet diskuteras vilka som ska få information om barnets situation och om vad. Säkerheten för barnet måste vägas mot tillgängligheten och diskuteras i varje enskilt fall enligt den särskilda handlingsplanen, se ovan. 3
5 Samtycke till hälso- och sjukvård För att säkerställa barnets rätt till hälsoundersökningar och vaccinationer, är det mycket viktigt att socialsekreteraren strävar efter att få vårdnadshavarens samtycke till hälso- och sjukvård liksom samtycke till att elevhälsovårdsjournal överförs till mottagande skola. Vårdnadshavarens ställningstagande om samtycke meddelas muntligt till skolsköterskan vid informationsmötet och skriftligt via en kopia av samtyckesdelen i BBIC Placeringsinformation samt Blankett för journalöverföring. Om det sker förändringar i samtycket skall socialsekreteraren meddela detta till skolsköterskan. Nytt samtycke inhämtas alltid om barnet får en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Tid för uppföljningsmöte Socialsekreteraren ansvarar för att bestämma datum för ett gemensamt uppföljningsmöte med skolan inklusive elevhälsan senast tre månader efter informationsmötet, se punkt SKOLSKÖTERSKAS ANSVAR VID MOTTAGANDE SKOLA Journalöverföring Vid flytt till annan skola är det av stor vikt att elevhälsovårdsjournalen följer eleven till den nya skolan. Journalen är en sekretessbelagd handling som endast skolsköterska och skolläkare har tillgång till. I den finns bland annat noteringar om barnets hälsa, vaccinationer, syn- och hörselkontroller, längd- och viktutveckling. Skolsköterskan ansvarar för att beställa elevhälsovårdsjournalen efter att vårdnadshavare lämnat samtycke. Vårdnadshavarens ställningstagande skall framgå i Blankett för journalöverföring, vilken socialsekreteraren har med sig till informationsmötet. Om placeringen sker enligt LVU eller om vårdnadshavaren inte går att få tag i, gör socialtjänsten en bedömning utifrån barnets bästa om att elevhälsovårdsjournal får överföras. Uppgifter om egenvård Om barnet har en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning som kräver medicinering under skoltid, exempelvis vid astma, ADHD, diabetes eller epilepsi, skall skolsköterskan se till att skolpersonal får den information som behövs utifrån barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Barnets behandlande läkaren bedömer om insatsen kan göras som egenvård och planeras i samarbete med familjehemmet och skolan. Socialsekreteraren hämtar elevhälsovårdsjournalen vid avlämnande skola och överlämnar till mottagande skolsköterska. Om mer information behövs mellan skolorna skall denna alltid gå via socialsekreteraren. 4
6 2.1.3 AVLÄMNANDE SKOLAS ANSVAR Avlämnande skola ger muntlig information om barnets tidigare skolgång utifrån uppgifter i Pedagogiskt överlämningsdokument. Denna information ska också skickas till den nya skolan och förvaras i elevakt. Socialsekreteraren hämtar pedagogiskt överlämningsdokument med bilagor vid avlämnade skola och överlämnar till mottagande skola. I dokumentet ska inga uppgifter fyllas i som kan röja barnets tidigare boende. Om mer information behövs mellan skolorna skall denna alltid gå via socialsekreteraren. 3. INTRODUKTION FÖR BARNET Rektor vid mottagande skola ansvarar för introduktion för barnet inför skolstarten. Vid introduktionen planerar rektor, eller någon som rektor utser, och barnets mentor tillsammans med barnet och familjehemmet hur skolstarten ska gå till. Barnet ska vid introduktionen få möjlighet att träffa skolsköterskan för att få information om att de kommer att träffas för ett hälsobesök (se punkt 4.2). Skolan går tillsammans med barnet och familjehemmet igenom de särskilda säkerhetsrutiner som gäller för barnet, utifrån Handlingsplan vid skyddade personuppgifter. 4. PEDAGOGISK OCH MEDICINSK BEDÖMNING 4.1 PEDAGOGISK BEDÖMNING Vid samtliga familjehemsplaceringar gör den mottagande skolan en pedagogisk bedömning inom tre månader från det att barnet börjat skolan. Den pedagogiska bedömningen bygger på information från avlämnande skola, hur barnets skolgång fungerat den första tiden i den mottagande skolan samt hur det går för barnet i respektive ämne. Den pedagogiska bedömningen görs oavsett om barnet byter skola eller inte. Om barnet inte har nått målen i den avlämnande skolan eller om det saknas betydande information om barnet, ska den mottagande skolan göra en pedagogisk utredning enligt skol- och elevutredningen. Om barnet har haft åtgärdsprogram i den tidigare skolan, används detta som en del i utredningen. 5
7 4.2 MEDICINSK BEDÖMNING Vid samtliga familjehemsplaceringar erbjuds barnet tillsammans med familjehemmet hälsobesök hos skolsköterskan, oavsett vilken årskurs barnet går i. Hälsobesöket genomförs inom tre månader från det att barnet börjat skolan. Skolsköterskan genomför hälsosamtal och efterfrågar om och när barnet har vaccinerats, läkarundersökts och när barnet senast var på tandvårdskontroll. Om barnet inte nyligen varit på hälsobesök i den tidigare skolan, genomför skolsköterskan sedvanliga kontroller av längd, vikt, rygg, syn och hörsel. Skolsköterskan ska också bedöma om barnet behöver undersökas av skolläkare och i så fall boka tid för detta. Om barnet har en konstaterad långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning frågar skolsköterskan om eventuell medicinering, hur denna fungerar samt hur övriga kontakter med hälso- och sjukvården fungerar. Vid behov och om vårdnadshavaren samtyckt till hälso- och sjukvård, tar skolsköterskan kontakt med barnets behandlande läkare. 5. GEMENSAMT UPPFÖLJNINGSMÖTE Senast tre månader efter det att barnet börjat skolan genomförs ett gemensamt uppföljningsmöte. Socialsekreteraren ansvarar för att bjuda in: - Skolans rektor, som i sin tur sammankallar elevhälsa och övrig berörd personal. - Familjehemmet - Barnets vårdnadshavare, utifrån en individuell bedömning av aktuell situation - Barnet, utifrån en individuell bedömning av aktuell situation Om det bedöms som olämpligt att barnet deltar på mötet, på grund av barnets hälsa eller situationen i övrigt, skall ett separat möte genomföras tillsammans med barnet. Formen för detta möte planeras och bestäms av socialsekreteraren och skolans rektor. 5.1 SOCIALSEKRETERARES ANSVAR VID UPPFÖLJNINGSMÖTE Socialsekreterare ansvarar för att leda uppföljningsmötet och att innehållet i mötet följer rutinen. Socialsekreteraren informerar om det skett förändringar i placeringen som påverkar: - barnets skolgång - vårdnadshavarens, familjehemmets och/eller socialtjänstens ansvar - vårdnadshavarens samtycke till hälso- och sjukvård 5.2 SKOLANS ANSVAR VID UPPFÖLJNINGSMÖTE Skolans rektor eller elevhälsa informerar om resultatet av den pedagogiska bedömningen och barnets eventuella behov av särskilt stöd i skolan. Denna skall skriftligen lämnas till socialsekreteraren. Om åtgärdsprogram har upprättats skall innehållet delges och diskuteras vid mötet. Skolsköterskan informerar om journalöverföringen har fungerat, om hälsobesök och eventuell läkarundersökning har genomförts. 6
8 6. FORTSATT UPPFÖLJNING Socialsekreterare bjuder in till gemensamt uppföljningsmöte minst en gång per läsår. Inför uppföljningsmötet besvarar skolan BBIC konsultationsdokument som är en viktig del i socialtjänstens ansvar för uppföljningen av barnets skolgång. Socialsekreterare skickar konsultationsdokumentet till skolan i samband med kallelsen, senast två veckor innan uppföljningsmötet. Utöver detta bestäms tider och former för fortsatt uppföljning utifrån de behov som finns kring barnets skolgång och hälsa. Vid behov upprättas en gemensam handlingsplan som tydliggör var och ens fortsatta ansvar. 7. VID ORO FÖR BARNETS HÄLSA OCH SKOLGÅNG ELLER VID ORO FÖR BRISTER I FAMILJEHEMMET Barnets lärare, skolans rektor och/eller elevhälsopersonalen skall vid behov kontakta socialtjänsten. Detta görs om: - Barnet har hög frånvaro i skolan eller om skolgången på annat sätt inte fungerar - Barnets fysiska eller psykiska hälsa försämras - Om barnet/den unge visar tecken på missbruk eller annat normbrytande beteende - Familjehemmet inte deltar vid utvecklingssamtal - Familjehemmet inte visar intresse för barnets skolgång eller hälsa - Om det finns oro för hur barnet har det i familjehemmet - Om det finns oro för hur barnets umgänge med vårdnadshavare/föräldrar fungerar och påverkar barnet OBS! Vid misstanke om att barnet far illa i familjehemmet, i samband med umgänge med vårdnadshavare/föräldrar eller på grund av eget beteende, skall skolan enligt anmälningsskyldigheten, göra en anmälan till socialtjänsten i den kommun som genomfört placeringen. En kopia av anmälan bör för kännedom skickas till socialtjänsten i vistelsekommunen. 7
9 8. FLÖDESSCHEMA GENOMFÖRANDE OCH ANSVAR GENOMFÖRANDE OCH ANSVARSFÖRDELNING Socialsekreterare kallar till informationsmöte direkt när en placering är bestämd. Så långt det är möjligt hålls informationsmötet innan barnet börjar i den nya skolan, dock senast inom två veckor. Särskilda bestämmelser för barn med skyddade personuppgifter eller hemlig vistelseort framgår av rutinen. Inför informationsmöte Informationsmöte Skriftliga dokument: 1:Socialtjänstens information till skolan vid familjehemsplacering 2:Samtycke till hälso- och sjukvård i BBIC - placeringsinformation 3:Blankett för samtycke till journalöverföring 4:Pedagogiskt överlämningsdokument 5: Ev. Handlingsplan vid skyddade personuppgifter Introduktionsmöte för barnet Socialsekreterare Inbjuder rektorer vid avlämnande och mottagande skola, familjehem samt ev. vårdnadshavare och barnet Sammanställer information om barnet inklusive samtycke till hälso- och sjukvård och samtycke till överföring av elevhälsovårdsjournal Klargöra vårdnadshavarens, socialtjänstens samt familjehemmets ansvar Lämna information om barnet utifrån informationsdokument Informera om vårdnadshavares samtycke till hälso- och sjukvård och överföring av elevhälsovårdsjournal Avlämnande rektor Kallar Klasslärare/ mentor och representant för elevhälsan Sammanställer pedagogiskt överlämningsdokument Informera utifrån pedagogisk överlämningsdokument Mottagande rektor Kallar elevhälsa och blivande klasslärare/ mentor Planerar introduktionen för barnet Mottagande skolsköterska Fråga efter samtycke till journalöverföring samt fråga om ev. långvarig sjukdom /funktionsnedsättning som kräver skolinformation Tillsammans med barnet och familjehemmet planera skolstarten Informera barnet om kommande pedagogiska och medicinska bedömning Gemensam uppföljning planeras vid informationsmötet och genomförs inom ca 3 månader Inför uppföljningsmöte Innehåll uppföljningsmöte Inbjuder rektor, familjehem, barnet och vårdnadshavare Meddela eventuella ändringar som påverkar barnets skolgång och skolans kontakt med vårdnadshavare Kallar elevhälsa Genomföra och sammanställa pedagogisk bedömning Presentera resultat av pedagogisk bedömning och Genomföra och sammanställa medicinsk bedömning Delge om journalöverföring, hälsobesök och/eller läkarundersökning genomförts ev. åtgärder Minst en gång per läsår bjuder socialsekreterare in till gemensamt uppföljningsmöte, se punkt 5. Inför detta besvarar skolan BBIC-konsultationsdokument, som är en viktig del i socialtjänstens uppföljningsansvar. Skolan ska kontakta barnets socialsekreterare vid oro för barnets skolgång och hälsa eller vid oro för brister i familjehemmet, enligt punkt 6. 8
10 Rutinen är framtagen inom ramen för en nationell utvecklingssatsning för Bättre stöd till utsatta barn. Satsningen samordnas och finansieras av Sveriges Kommuner och Landsting i överenskommelse med regeringen. Kontaktperson Birgitta Svensson Regional Utvecklingsledare Sociala barn- och ungdomsvården Region Värmland Birgitta.svensson@regionvarmland.se
Gemensam samverkansrutin vid placering i familjehem eller hem för vård eller boende
Gemensam samverkansrutin vid placering i familjehem eller hem för vård eller boende för barnhälsovård, socialtjänst, förskola, skola inklusive elevhälsa i Kronobergs län 1. Inledning Rutinen bygger på
REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING
REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING FÖR SOCIALTJÄNST, BVC, FÖRSKOLA OCH SKOLA INKLUSIVE ELEVHÄLSA Den sårbara familjen Psykisk hälsa Riskbruk och riskbeteende Äldres hälsa Nya perspektiv
REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING
REGIONAL SAMVERKANSRUTIN VID FAMILJEHEMSPLACERING För socialtjänst, BVC, förskola och skola inklusive elevhälsa Dokumenttyp: Samverkansöverenskommelse Utfärdande: Landstinget och kommunerna genom Region
Samarbetsrutin för skolgång vid placering av barn (6-17år)
www.hassleholm.se Si Samarbetsrutin för skolgång vid placering av barn (6-17år) Samarbete-3 förvaltningar, Hässleholms kommun Datum: 2015-04-24 Reviderat: 2017-03-09 1 Samarbetsrutin vid placering av barn
Hälsoundersökning av barn/ungdomar inför placering enligt SoL eller LVU
Sida 1 (8) Hälsoundersökning av barn/ungdomar inför placering enligt SoL eller LVU Bakgrund Hälsoproblem av såväl fysisk som psykisk karaktär är överrepresenterade hos barn och ungdomar som placeras i
Kastellskolan Elevhälsoplan 2012-2013 antagen 201211, reviderad 20130911 Claesson Schéele
Elevhälsoplan Kastellskolan 2013-2014 Skolans arbete ska vila på en grund av kunskap om vad som främjar elevens lärande och utveckling. Styrdokumenten för skolan är tydliga med att alla elever ska få den
Handlingsplan för mottagande i grundsärskola och gymnasiesärskola
Handlingsplan för mottagande i grundsärskola och gymnasiesärskola Rektorsområde förskola och grundskola Rektorsområde gymnasium Hultsfreds kommun rutiner för handläggning, utredning och beslut om mottagande
Rutiner. för mottagande av nyanlända barn och elever i Luleå kommun
Rutiner för mottagande av nyanlända barn och elever i Luleå kommun LULEÅ KOMMUN 2015-12-11 1 (14) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Rutiner för mottagande av nyanlända barn och elever... 2 Inledning... 2 Planeringsmöte
Rutiner vid jour- och familjehemsplacering
FALKENBERGS KOMMUN Datum Socialförvaltningen 081029 Utredningssektionen 1 Rutiner vid jour- och familjehemsplacering Jourplacering Placering i nätverket I 6 kap. 5 SoL framgår att placering i första hand
LÄNSGEMENSAM Öve ÖVERENSKOMMELSE OCH SAMVERKANSRUTIN
LÄNSGEMENSAM Öve ÖVERENSKOMMELSE OCH SAMVERKANSRUTIN LÄKARUNDERSÖKNING I SAMBAND MED ATT BARN PLACERAS I FAMILJEHEM ELLER HEM FÖR VÅRD ELLER BOENDE (HVB) Närvård i Sörmland Kommuner Landsting i samverkan
LÄNSÖVERGRIPANDE SAMVERKANSÖVERENSKOMMELSE OM LÄKARUNDERSÖKNING
LÄNSÖVERGRIPANDE SAMVERKANSÖVERENSKOMMELSE OM LÄKARUNDERSÖKNING - för barn som placerats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453), SoL eller lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (1990:52),
Egenvård i skolan behöver ditt barn hjälp med medicinering eller annan medicinsk insats under skoltid?
Egenvård i skolan behöver ditt barn hjälp med medicinering eller annan medicinsk insats under skoltid? Med egenvård menas medicinering eller annan medicinsk åtgärd som utförs av icke medicinskt utbildad
DU KAN VÄLJA SAMARBETE.
För dig som har kontakt med barnomsorg, skola, hälso- och sjukvård och socialvård. DU KAN VÄLJA SAMARBETE. Om tystnadsplikt och samtycke. Här kan du läsa om vad tystnadsplikt innebär. Du får också veta
Hur ska den ideella föreningen gå till väga om ett barn misstänks fara illa?
Föreningsbyrån Socialtjänsten Hur ska den ideella föreningen gå till väga om ett barn misstänks fara illa? Föreningar kommer ibland i kontakt med barn som riskerar att fara illa. Som ett stöd i sådana
Information skolpliktsbevakning
INFORMATION 1(2) 2015-11-09 2015/2952-GSN-648 20151126 Tord Karlsson - p1tk02 tord.karlsson@vasteras.se Delges Text Information skolpliktsbevakning Den rättsliga regleringen avseende skolplikt framgår
Överenskommelse om läkarundersökningar av barn som placeras i familjehem eller på HVB (Hem för vård och boende)
Rubrik specificerande dokument Överenskommelse om läkarundersökningar av barn som placeras i familjehem eller på HVB (Hem för vård och boende) Upprättad av (arbetsgrupp alt. namn, befattning) Omfattar
Barnhälsoplan 2014-2015. Förskolan Citronen. Knivsta kommun
Barnhälsoplan 2014-2015 Förskolan Citronen Knivsta kommun Reviderad ht-2014 Barnhälsoarbetet utgår från Skollagen och Läroplanen för förskolan Lpfö-98 rev 2010 Skollagen (2010) 8 kap Särskilt stöd 9 Barn
Gemensam samverkansrutinen vid placering i familjehem eller HVB
2014-09-26 GEMENSAM SAMVERKANSRUTIN VID PLACERING I FAMILJEHEM ELLER HEM FÖR VÅRD ELLER BOENDE för barnhälsovård, socialtjänst, förskola, skola inklusive elevhälsa i Kronobergs län Regionförbundet södra
Orolig för ett barn. vad kan jag göra?
Orolig för ett barn vad kan jag göra? Rädda Barnen 2016 Formgivning: Rädda Barnen Foto: Oskar Kullander Upplaga: 4 000 ex Artikelnummer: 11505 ISBN: 978-91-7321-366-0 Barn i utsatta situationer behöver
Individuella utvecklingsplaner
Ett arbetsmaterial för arbetet med Individuella utvecklingsplaner Barn- och ungdomsförvaltningen 2004-09-17 1 Innehåll Inledning, Syfte 3 Mål, Innehåll, Struktur, Uppföljning, Förvaring 4 Överlämnande,
Likabehandlingsplan och Plan mot kränkande behandling
2011-11-24 Likabehandlingsplan och Plan mot kränkande behandling Inledning Vår Likabehandlingsplan och Plan mot kränkande behandling gäller i tolv månader och revideras årligen i anslutning till höstlovet.
Regionalt utvecklingsarbete inom den sociala barn- och ungdomsvården. - Handlingsplan 2015-2016
Sida 1(8) Vård,omsorg, e-hälsa och folkhälsa, Nya Perspektiv Birgitta Svensson, 054-701 11 35 Birgitta.svensson@regionvarmland.se Karin Thyselius 054-701 1134 Karin.thyselius@regionvarmland.se Datum 2015-03-17
Information till hemmen om elevens skolgång
Information till hemmen om elevens skolgång Skolan är skyldig att informera vårdnadshavarna om elevens skolgång. Det innebär att båda vårdnadshavarna ska få inbjudan till utvecklingssamtal, föräldramöten
Västerås Idrottsgymnasium
Västerås Idrottsgymnasium Vasagatan 95 722 23 VÄSTERÅS Västerås 2012-01-03 Likabehandlingsplan samt plan mot kränkande behandling för Västerås Idrottsgymnasium Likabehandlingsplan varför det? I april 2006
Förslag Strategisk plan Barns hälsa och uppväxtvillkor (fd Den sårbara familjen)
Sida 1(7) Vård, omsorg, folkhälsa och Nya perspektiv Arbetsgruppen Sårbara familjen Datum 2015-09-14 Förslag Strategisk plan Barns hälsa och uppväxtvillkor (fd Den sårbara familjen) Region Värmland - kommunalförbund
Samhälle, samverkan & övergång
Samhälle, samverkan & övergång En kvalitetsanalys inom det systematiska kvalitetsarbetet Läsåret 2014/2015 Kompassens förskola Barn- och utbildningsförvaltningen www.karlskoga.se Läroplanens riktlinjer
Rutiner för mottagande av förskolebarn med annat modersmål än svenska
6 MAJ 2011 Rutiner för mottagande av förskolebarn med annat modersmål än svenska I förskolan i Enköpings kommun finns dag ett antal barn med ett eller i ibland flera modersmål. I läroplanen för förskolan,
Medborgarförslag om bättre stöd till barn med tidiga tecken på psykisk ohälsa
Allmänna utskottet 2011-04-13 31 19 Socialnämnden 2011-04-28 65 22 Dnr 2011/104-751 Medborgarförslag om bättre stöd till barn med tidiga tecken på psykisk ohälsa Ärendebeskrivning Kerstin Lindström anför
STUDERANDEVÅRDSPLAN. Pargas svenska gymnasium
STUDERANDEVÅRDSPLAN Pargas svenska gymnasium 1. Allmänt Målet med studerandevården i gymnasiet är att främja de studerandes lärande, hälsa och välbefinnande och värna om hela läroanstaltens välbefinnande
Handlingsplan för Elevhälsan Övertorneå kommun 2013-2014
Handlingsplan för Elevhälsan Övertorneå kommun 2013-2014 ÖVERTORNEÅ KOMMUN www.overtornea.se/elevhalsan.shtml 1. Målsättning - Organisera ett välfungerande elevhälsoteam för hela kommunen där en tydlig
Guide för arbete med extra anpassningar och särskilt stöd
Guide för arbete med extra anpassningar och särskilt stöd 1. Extra anpassningar 2. Extra anpassning och intensifiering 3. Anmälan om risk för bristande måluppfyllse 4. Pedagogisk utredning av en elevs
Handlingsplan för frånvaro
Sjömarkenskolan F-6 Augusti 2014 Handlingsplan för frånvaro När träder handlingsplanen in? Vid Orosfrånvaro... då anmäld frånvaro överstiger något av följande kriterier: Ströfrånvaro överstigande 6 dagars
ELEVHÄLSA. Elevhälsa - definition. Mål. Friskfaktorer
ELEVHÄLSA Elevhälsa - definition Elevernas hälsa är allas angelägenhet och ansvar. Lärande och hälsa går hand i hand. Elever arbetar och presterar bättre om de mår bra fysiskt, psykiskt och socialt. Varje
Elevhälsoplan för Sverigefinska skolan Eskilstuna 2014/2015
Elevhälsoplan för Sverigefinska skolan Eskilstuna 2014/2015 Reviderat 2014-10- 01 Innehåll Handlingsplan för elevhälsa... 3 Sverigefinskaskolans handlingsplan... 4 Syftet med handlingsplanen:... 4 Målet
Rutin kring socialtjänstens handläggning av ensamkommande barns och ungdomars ärenden
2013-11-20 Rutin kring socialtjänstens handläggning av ensamkommande barns och ungdomars ärenden Följande rutin syftar till att öka likabehandlingen och rättssäkerheten kring ensamkommande barn och ungdomar
HÄLSA LÄRANDE ARBETSMILJÖ. Vår skolas rutiner för. elevhälsa
HÄLSA LÄRANDE ARBETSMILJÖ Vår skolas rutiner för elevhälsa VÅR SKOLAS RUTINER FÖR ELEVHÄLSA INNEHÅLL Helhetsperspektivet Rektors ansvar Så skapar vi en god lärandemiljö Ett elevärendes gång Varför åtgärdsprogram
HANDLINGSPLAN FÖR ELEVHÄLSA FÖR VISTASKOLAN HUDDINGE TAL- OCH SPRÅKSKOLA
HANDLINGSPLAN FÖR ELEVHÄLSA FÖR VISTASKOLAN HUDDINGE TAL- OCH SPRÅKSKOLA Innehåll Uppdrag 3 Elevvård definition 3 Målsättning för elevvårdsarbetet 3-4 Aktiviteter/handlingar för en bra elevhälsa 4 Ansvarsfördelning
Öppna ditt hem för någon som behöver det. Bli familjehem, kontaktfamilj, stödfamilj eller kontaktperson.
Öppna ditt hem för någon som behöver det. Bli familjehem, kontaktfamilj, stödfamilj eller kontaktperson. Öppna ditt hem för någon som behöver det. Vi behöver dig som kan finnas där när det blir jobbigt,
Handlingsplan för elever i behov av särskilt stöd
Handlingsplan för elever i behov av särskilt stöd Handlingsplanen ligger till grund för att Irstaskolans elever i behov av särskilt stöd ska få bästa möjliga hjälp. Irstaskolan läsåret 2015-2016 Reviderad
Överenskommelse mellan kommunerna i Örebro län och Örebro läns landsting för samordnad individuell planering (SIP)
2014-09-16 Överenskommelse mellan kommunerna i Örebro län och Örebro läns landsting för samordnad individuell planering (SIP) Inledning Denna överenskommelse är tecknad mellan kommunerna i Örebro län,
Samhälle, samverkan & övergång
Samhälle, samverkan & övergång En kvalitetsanalys inom det systematiska kvalitetsarbetet Läsåret 2013/2014 Förskolan Loviselund Barn- och utbildningsförvaltningen www.karlskoga.se Läroplanens riktlinjer
1 GEMENSAMT INFORMATIONSMÖTE INTRODUKTION FÖR BARNET PEDAGOGISK OCH MEDICINSK BEDÖMNING AV MOTTAGANDE PART... 7
Samverkansrutin för socialtjänst och förskola/skola inklusive BVC/elevhälsa vid placering av barn och ungdomar i familjehem och hem för vård eller boende (HVB) 1 GEMENSAMT INFORMATIONSMÖTE... 4 1.1 INFORMATIONSMÖTETS
Bilaga 1: Dokumentationsstöd. Informationsspecifikation för BBIC Barns behov i centrum Version 1.0
Bilaga 1: Dokumentationsstöd Informationsspecifikation för BBIC Barns behov i centrum Version 1.0 Denna publikation skyddas av upphovsrättslagen. Vid citat ska källan uppges. För att återge bilder, fotografier
Placeringsinformation
Placeringsinformation för placering enligt SoL eller LVU Placeringsinformationen innehåller viktig och praktisk information runt barnet, som är bra för den som ska vårda barnet att känna till. Enbart relevanta
Riktlinjer för elevhälsoarbete Malung-Sälens kommun 2015/2016
Riktlinjer för elevhälsoarbete Malung-Sälens kommun 2015/2016 2015-05-27 Elevhälsa Elevhälsa är ett samlingsbegrepp för skolans uppdrag att främja varje elevs hälsa, lärande och allmänna utveckling. Uppdraget
Samverkansdokument mellan skola samt den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin i Kalmar län
Samverkansdokument mellan skola samt den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin i Kalmar län Upprättat av: Verksamhetschef Bo Lundin, Barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten i Kalmar län, Förvaltningscheferna
Mottagning och utbildning av flerspråkiga barn och elever
Mottagning och utbildning av flerspråkiga barn och elever Organisation i Vännäs kommun 2014 Beslutat på ledarlag 2014-03-19 Innehåll FÖRUTSÄTTNINGAR, SYFTE OCH MÅL... 3 Syfte... 3 Mål... 3 ORGANISATION...
Välkommen till Löddesnässkolan Förskoleklass 2013/2014
Välkommen till Löddesnässkolan Förskoleklass 2013/2014 2015/2016 Välkommen till Område Löddesnäs Förskoleklass Område Löddesnäs består av förskola, förskoleklass, skola årskurs 1-6 och fritidshem. Alla
ESLÖVS KOMMUN 2011-08-24
20f, 201 Ja/ 660 ESLÖVS KOMMUN 2011-08-24 Ärende Motion från folkpartiet med rubriken Barns rätt till en trygg uppväxt- har inkommit till Barnoch familjen den 23 maj 2011 för yttrande senast den 13 oktober.
PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING för SÖRÄNGS SKOLA
PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING för SÖRÄNGS SKOLA Verksamhetsformer som omfattas av planen: Sörängs skola F-6 Ansvariga för planen: Rektor/förskolechef Vår vision: Sörängsområdet ska vara
Elevhälsoplan för Tuna skola
Elevhälsoplan för Tuna skola 2014-08-04 2 (10) Innehåll Inledning... 3 Arbetsgrupper... 3 Elevhälsoplanens grund... 4 Syftet med elevhälsoplanen... 4 Ansvar för elevhälsoarbetet... 4 Mål med elevhälsoarbetet...
Guide till stödinsatser för barn och elever med hörselnedsättning
Reviderad 2015-09-01 Hjälpreda Hörsel Guide till stödinsatser för barn och elever med hörselnedsättning www.spsm.se www.vgregion.se www.rjl.se www.regionhalland.se www.skl.se Innehållsförteckning Inledning
HANDLÄGGNING BARN OCH UNGA
SOCIALFÖRVALTNINGEN HANDLÄGGNING BARN OCH UNGA Individ- och familjeomsorgen \\samit.local\mappar\kk-hemkataloger\piher00\material att ta bort\ifo handläggning innehåll.docx Kils kommun Postadress Besöksadress
Utredning. En placering kan vara tillfällig eller en uppväxtplacering.
Familjehem Familjehem Det finns barn som behöver extra stöd i livet. Svårigheter i den egna familjen kan göra att barn och ungdomar för en längre eller kortare tid behöver bo i ett familjehem för att få
Stämmer Stämmer delvis Stämmer inte x
Skolkollen nr 10 Särskilt stöd, rätt utbildning Stämmer Stämmer vis Stämmer x INSATSER För att uppmärksamma elever i behov av stöd lyfter varje arbetslag i elevhälsan de elever som riskerar att nå målen.
Handlingsplan för barn/elevhälsoarbetet inom Strövelstorps Rektorsområde Läsåret 2014-2015
Handlingsplan för barn/elevhälsoarbetet inom Strövelstorps Rektorsområde Läsåret 2014-2015 Reviderad oktober 2014 Ängelholms kommun 262 80 Ängelholm Tel: 0431-870 00 E-post: info@engelholm.se www.engelholm.se
Särskilt stöd. Arbetsgången för att nå kunskapsmålen Inklusive bilagor. Norrtelje Teknik- och Naturbruksgymnasium
Särskilt stöd Arbetsgången för att nå kunskapsmålen Inklusive bilagor Norrtelje Teknik- och Naturbruksgymnasium Reviderad 2014-09-23 INNEHÅLLSFÖRTECKNING Ämnes- och kursplanering... 3 Dokumentation och
Kvalitetssäkra utvecklingssamtalet i förskolan
Kvalitetssäkra utvecklingssamtalet i förskolan Behövs det? Birgitta Svensson, PhD Folkhälsovetenskap Regional utvecklingsledare Region Värmland Bakgrund Sjunkande andel barn som är behöriga till gymnasiet,
Klöxhultsskolan Läsåret 15-16
Klöxhultsskolan Läsåret 15-16 Klöxhultsskolan Klöxhultsskolan är en F-6 skola. Här finns också Montessoriskolan, grundsärskolan och Orion. Totalt finns det cirka 500 elever och ett hundratal medarbetare
SKOLVERKETS ALLMÄNNA RÅD MED KOMMENTARER. Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram
SKOLVERKETS ALLMÄNNA RÅD MED KOMMENTARER Arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram 1 Förord Bestämmelserna om arbetet med särskilt stöd förändrades i vissa avseenden i samband med
Samhälle, samverkan & övergång
Samhälle, samverkan & övergång En kvalitetsanalys inom det systematiska kvalitetsarbetet Läsåret 2014/2015 Sandvikstrollens familjedaghem Barn- och utbildningsförvaltningen www.karlskoga.se Läroplanens
Riktlinjer & Strategier
Riktlinjer & Strategier Nr 4 Riktlinjer och stödmaterial för samverkan och ansvarsfördelning mellan stadsdelsnämndernas verksamheter och skolan UTBILDNINGSFÖRVALTNINGEN UTBILDNING SDIRE KTÖRE NS STAB
Västerbergslagens utbildningscentrum, VBU. Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling Introduktionsprogrammen Stegelbackens skola, VBU
Västerbergslagens utbildningscentrum, VBU Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling Introduktionsprogrammen Stegelbackens skola, VBU Lå 2012/2013 Innehållsförteckning Introduktionsprogrammen,
Verksamhetsplan elevhälsan
Verksamhetsplan elevhälsan För EduLexUs AB 2012/2013 Innehåll Elevhälsan blir ett nytt begrepp i skollagen...3 Om sekretess...3 Elevhälsan inom EduLexUs...4 Så här fungerar det...5 Prioriterade utvecklingsområden
Hjälpredan. Ansvarsfördelning kring barn och ungdomar med funktionsnedsättning
Hjälpredan Ansvarsfördelning kring barn och ungdomar med funktionsnedsättning * Med under skoltiden avses barn i fritidshem, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasiesärskola och gymnasieskola.
Datum 2015-12-21. Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling för Brogårdsgymnasiet i Kristinehamn.
Brogårdsgymnasiet Datum 2015-12-21 Likabehandlingsplan och plan mot kränkande behandling för Brogårdsgymnasiet i Kristinehamn. Likabehandlingsplanen beskriver hur Brogårdsgymnasiet säkerställer att ingen
Likabehandlingsplan SÄRSKILD UTBILDNING FÖR VUXNA 2015 CAMPUS LIDKÖPING
Likabehandlingsplan SÄRSKILD UTBILDNING FÖR VUXNA 2015 CAMPUS LIDKÖPING Innehållsförteckning Introduktion... 1 Vision... 1 Bakgrund... 1 Definitioner... 2 Kartläggning av risker... 3 Metod för kartläggningen...
Enheten Bagarmossen-Brotorps skolors samlade dokument kring vår värdegrund
Enheten Bagarmossen-Brotorps skolors samlade dokument kring vår värdegrund VÅR VISION Fokus på Framtiden Kunskap och Kreativitet är våra ledstjärnor Trivsel och Trygghet ger arbetsglädje Detta kompendium
Utvecklingsplan för det drogförebyggande arbetet i Laholms kommun. Antagen av kommunstyrelsen 2003-08-26 Diarienummer 569/02
1 Utvecklingsplan för det drogförebyggande arbetet i Laholms kommun Antagen av kommunstyrelsen 2003-08-26 Diarienummer 569/02 2 Monica Jacobsson 20030602 Samordnare Laholms kommun UTVECKLINGSPLANEN FÖR
Bessemerskolans plan mot diskriminering och kränkande behandling
Bessemerskolans plan mot diskriminering och kränkande behandling Verksamhetsformer som omfattas av planen Bygg och Anläggning Läsår 2015/2016 1/7 Grunduppgifter Verksamhetsformer som omfattas av planen
Lokal modell för samverkan mellan primärvård, minnesmottagning och kommun. Lokala samverkansrutiner för distriktssköterska på vårdcentral
Lokal modell för samverkan mellan primärvård, minnesmottagning och kommun Lokala samverkansrutiner för distriktssköterska på vårdcentral 1 Samverkansrutiner: Sammanhållen vård och omsorg samt anhörigstöd
Arbetsplan 2015/2016 Vintrosa förskola
Arbetsplan 2015/2016 Vintrosa förskola Innehållsförteckning 1. Inledning 2. Läroplansmål- Normer och värden 3. Läroplansmål- Utveckling och lärande 4. Läroplansmål- Förskola och hem 5. Läroplansmål- Samverkan
Förstudie återvändande ensamkommande
Förstudie återvändande ensamkommande En förstudie genomförd av Strömsunds kommun Finansierat av Europeiska återvändandefonden och Strömsunds kommun Presentationens upplägg INTRODUKTION Vad och varför?
2014-2015 Björbo skola Likabehandlingsplan mot diskriminering och kränkande behandling
2014-2015 Björbo skola Likabehandlingsplan mot diskriminering och kränkande behandling Upprättad september 2014 I samarbete med personal, elever, föräldrar och rektor samt fastställd av rektor. 2014-09
Kungsgårdens skola och fritidshems plan mot diskriminering och kränkande behandling
Sida 1 av 7 Kungsgårdens skola och fritidshems plan mot diskriminering och kränkande behandling Grunduppgifter Verksamhetsformer som omfattas av planen Fritidshem, Förskoleklass och skola a för planen
Verksamhetstillsyn enligt 13 kap 2 socialtjänstlagen gällande familjehemsvården i Kristianstad kommun
BESLUT 1(7) Vår referens Samhällsbyggnadsavdelningen Sociala enheten Lena Bohgard 040-25 25 18 Kristianstad kommun Socialnämnden 291 80 Kristianstad Verksamhetstillsyn enligt 13 kap 2 socialtjänstlagen
Plan för elevhälsoarbetet på Aroseniusskolan
Plan för elevhälsoarbetet på Aroseniusskolan Gäller från augusti 2012 2012-06-26/CO 1 Innehållsförteckning Innehållsförteckning 2 Inledning 3 Arbetsgång vid stödinsatser 4 Flödesschema vid stödinsatser
Riktlinjer angående hälsoundersökning av barn som placeras enl. Socialtjänstlagen (SoL) 1
Riktlinjer angående hälsoundersökning av barn som placeras enl. Socialtjänstlagen (SoL) 1 Landstinget och kommunerna i Jönköpings län har beslutat om riktlinjer för hälsoundersökningar av barn som placeras
Förskolan Stenröset LIKABEHANDLINGS PLAN/ PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING
Bildningsförvaltningen BF 221 1 2015-11-16 Förskolan Stenröset LIKABEHANDLINGS PLAN/ PLAN MOT DISKRIMINERING OCH KRÄNKANDE BEHANDLING Läsåret 2015-2016 Plan mot diskriminering och kränkande behandling
Innehållsförteckning. Kris- och katastrofplan. Läsår 2014/2015 SSP Svenska skolan i Paris 9 rue Médéric 750 17 Paris +33146223105 +33683818420
Kris- och katastrofplan Läsår 2014/2015 SSP Svenska skolan i Paris 9 rue Médéric 750 17 Paris +33146223105 +33683818420 Ett psykiskt kristillstånd är när man befinner sig i en livssituation där ens tidigare
Handlingsplan för barn/elevvårdsarbete inom Strövelstorps rektorsområde.
Handlingsplan för barn/elevvårdsarbete inom Strövelstorps rektorsområde. 2007-08-23 Q:\Special\Handlingsplan för barn o elevvårdsarbete\första sida handlingsplan.doc 1 Innehåll 1. Arbetsgång för elever
Lokal likabehandlingsplan 2015-2016
Lokal likabehandlingsplan SYAB Transportgymnasium Diskrimineringslagen 3 kap 16 En utbildningsanordnare som avses i 14 ska varje år upprätta en plan med en översikt över de åtgärder som behövs för att
Barn- och Elevhälsoplan
Barn- och Elevhälsoplan Kultur- och utbildningsförvaltningen 1 Melleruds kommun Barn- och elevhälsoplan i Melleruds kommun Syfte Syftet med en övergripande Barn- och Elevhälsoplan är att skapa en gemensam
Lena Persson mail: fam_persson@ektv.nu. Rutiner för hantering av skyddad identitet inom förskola och grundskola i Ängelholms kommun
Rutiner för hantering av skyddad identitet inom förskola och grundskola i Ängelholms kommun Rutiner för hantering av skyddad identitet inom förskola och grundskola i Ängelholms kommun Rutin för respektive
Hjälpredan. Hörselnedsättning
Hjälpredan 2015 Hörselnedsättning Hjälpredan är ett stöd till dig som arbetar med barn med funktionsnedsättningarna autism, dövblindhet, hörselnedsättning, rörelsehinder, synnedsättning och utvecklingsstörning.
Förvaltning av 48-72
2016-04-25 Förvaltning av 48-72 Vårdsamverkan Fyrbodal Beredningsgrupp personer med sammansatt behov av vård och omsorg Ssk på avdelningar Kontaktperson 48-72 Bashandledare Vårdplaneringsenheten Omsorgskoordinatorer
Plan för individinriktade insatser för elever i behov av särskilt stöd. 4.1 Arbetslagets generella individinriktade insatser
Plan för individinriktade insatser för elever i behov av särskilt stöd Skollagen 3 kap. 3 Alla barn och elever ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling
PLAN MOT KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING / LIKABEHANDLINGSPLAN
PLAN MOT KRÄNKANDE SÄRBEHANDLING / LIKABEHANDLINGSPLAN FÖR PRAKTISKA I VÄXJÖ Lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever upphörde att gälla den 1 januari 2009.
Likabehandlingsplanen
Likabehandlingsplanen Handlingsplan vid fall av kränkning Reviderad sept. 2014 Drakbergsskolans mål Varje elev och all personal på Drakbergsskolan skall kunna gå till skolan utan att vara orolig för att
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL A Sammanträdesdatum Socialnämnden 2013-09-26 Blad 1 (15 )
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL A Sammanträdesdatum Socialnämnden 2013-09-26 Blad 1 (15 ) Plats och tid Kommunkontoret Strömsund, sammanträdesrum Almen, kl 11.00-16.00 Beslutande Övriga närvarande Utses att justera
Donnergymnasiets ANTD-plan
Donnergymnasiets ANTD-plan ANTDPLAN VID MISSTÄNKT DROGANVÄNDNING OCH ALKOHOLMISSBRUK ANTD=Alkohol, narkotika, tobak och doping Donnergymnasiets vision Vår vision med det drogförebyggande arbetet är att
Kristinebergskolan åk 4-6s plan mot diskriminering och kränkande behandling
Kristinebergskolan åk 4-6s plan mot diskriminering och kränkande behandling Verksamhetsformer som omfattas av planen Årskurs 4-6 Läsår 2015/2016 1/12 Grunduppgifter Verksamhetsformer som omfattas av planen
Jan Plantin (M) K ristina Pettersson (S) Å ke Malmqvist (MP), ersättare för Karl Arne Larsson (C) 17. Medborgarkontoret, Östervåla 28 januari 2014
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL 1 (23) Plats och tid Vård och omsorgsförvaltningen, Heby, kl 08.30 12.00 Beslutande Karl Arne Larsson (C), ordförande, 2 16, 18 22 Inga Lill Hellgre n (S) Susanne Stambolidou T ellebo
Sammanfattning av Norrköpings socialkontors internutredning med anledning av sextonåringens dödsfall 17 januari 2008
1(6) Sammanfattning av Norrköpings socialkontors internutredning med anledning av sextonåringens dödsfall 17 januari 2008 Postadress Besöksadress Telefon Telefax E-post Norrköpings kommun Generalsgatan
RIKTLINJER FÖR INDIVID OCH FAMILJEOMSORGENS HANDLÄGGNING AV ÄRENDEN RÖRANDE BARN OCH UNGA
Socialtjänsten RIKTLINJER FÖR INDIVID OCH FAMILJEOMSORGENS HANDLÄGGNING AV ÄRENDEN RÖRANDE BARN OCH UNGA Tibro kommun, 543 80 TIBRO, Socialtjänsten, Besöksadress: Centrumgatan E-post: kommun@tibro.se,
Oderljunga skolas likabehandlingsplan. Läsåret 15/16
Perstorps kommun Revideras Okt 2015 Barn och utbildningsnämnden OD F-6 Oderljunga skolas likabehandlingsplan Läsåret 15/16 att främja barns och elevers rättigheter och att förebygga och förhindra diskriminering,
Likabehandlingsplan 2008/09
Likabehandlingsplan 2008/09 Antagen 2008-03-06 Senast reviderad 2008-09-11 2. (7) LIKABEHANDLINGSPLAN 2008/09 Våra grundläggande demokratiska rättigheter innebär att barn och ungdomar skall känna sig trygga
Rapport Theo flyttar - en bok till barn i familjehem
Rapport Theo flyttar - en bok till barn i familjehem December 2014 stockholm.se Theo flyttar December 2014 Utgivare: Socialförvaltningen strategiska enheten Kontaktperson: Eva Lindström Eva.maria.lindstrom@stockholm.se
Välkommen till Lärkans Förskola!
Tomelilla kommun Barn och Utbildning LÄRKANS FÖRSKOLA Välkommen till Lärkans Förskola! Skomakaregatan 10 273 36 Tomelilla 0417-181 65 150710 På Lärkans Förskola lär och utvecklas vi tillsammans Vår verksamhet