ARVIKA HAMN. Arvika återerövrar vattnet. Staden återtar sitt vatten En ny solsida av Arvika med vattennära boende, rekreation och vistelse
|
|
- Sven Bergström
- för 8 år sedan
- Visningar:
Transkript
1 Slutpresentation ARVIKA HAMN Arvika återerövrar vattnet Staden återtar sitt vatten En ny solsida av Arvika med vattennära boende, rekreation och vistelse Slutredovisning
2 Uppgiften och syftet Tidigt 2015 bjöd Arvika kommun in tre arkitektkontor för att utveckla framtidsbilder för stadens hamnområde. Arbetet har ägt rum under ett par månaders tid och har redovisats vid två tillfällen, dels som en presentation strax innan sommaren 2015, dels vid en slutlig redovisning i september. Presentationerna har skett med aktivt deltagande från allmänheten och ett av syftena har också varit att engagera arvikaborna i en längre process om hur staden ska utvecklas i hamnområdet. Ett annat av syftena är att få fram visionsbilder som kommunen ska kunna använda sig av i olika dialoger för att kunna ta fram en samrådshandling för den fördjupade översiktsplanen (FÖP). Uppgiften rör alltså hur Arvika ska kunna växa ut över sitt gamla hamnområde på bästa sätt. Här finns en mängd faktorer att väga in, som boende, rekreation, näringsliv, kultur, trafik. Ambitionen är att åstadkomma en ny del av Arvika som är attraktiv såväl för arvikaborna som för nyinflyttade. Uppgiften har en rad stadsbyggnadsfrågor i sig, som hur man kopplar till den befintliga staden, hur man klarar av järnvägens barriär, hur framtidens hållbara stad med hög livskvalitet ser ut. Uppgiften rymmer också en rad tekniska frågor i sig kring markföroreningar, vattenstånd och dagvatten. En viktig aspekt är dessutom att utbyggnaden måste kunna ske etappvis och under lång tid. De mindre kommunernas offensiv I Sverige idag är ungefär hälften av landets kommuner stillastående eller krympande i befolkningshänseende. Tillväxten sker framför allt i storstadsregionerna. De mindre kommunerna måste därför hitta en egen strategi för att överleva och behålla sin attraktion. Ofta har det att göra med att hitta småstadens kvaliteter av närhet till allt, ett okomplicerat vardagsliv och ett personligt tilltal. Som alla strategier är det också viktigt att tänka på lång sikt. Ett så stort landavsnitt som Arvika hamn utgör kommer att ta flera årtionden att utveckla och bebygga. I övergripande termer kan man beskriva uppgiften som hur Arvika ska återta kontakten med sitt vatten. Arvika är att gratulera till ett så framtidsinriktat synsätt och att man vill försöka att skåda så långt in i framtiden. Detta är ingen ovanlig uppgift i Sverige och världen. Betydligt större städer som Malmö, Helsingfors, Oslo och Köpenhamn har just genomfört eller håller på att genomföra motsvarande stadsutveckling där städer som under en industriepok har förlorat kontakten med vattnet nu håller på att återta det. I Malmö, exempelvis, har detta varit en lyckad operation i den så kallade Västra Hamnen som har vänt hela stadens självbild till något betydligt mera positivt än vad det var. Det finns även exempel på mindre orter som söker sitt vatten, som tex Oskarshamn. Nuläget Arvika är tätort i kommunen med samma namn, belägen i västra Värmland vid den större sjön Glafsfjorden och det lite mindre vattenrummet Kyrkviken. Vattenvägen har förbindelse med Vänern och Arvika har därför kallats landets innersta hamn. Kommunen har ca invånare. Arvika ligger topografiskt vackert i sydläge på framsluttningen ner mot sjön. Med hjälp av hamnen och de rika naturresurserna i skogarna och bergen har Arvika kunnat skapa sin identitet. Här skedde omlastningar av trä, järn och glas och det fanns även en oljedepå. Idag har emellertid hamnområdet spelat ut sin roll och Arvika står med en stor och till största delen tom markresurs, positivt nog vänd mot solen och vattnet, dock avskuren från den befintliga rutnätstaden genom järnvägen.
3 1855 Stadens framväxt Arvika är en gammal köpstad byggd i rutnätsform. Första stadsplanen gjordes 1811 och bestod av 30 rutkvarter och ett torg vid båtbryggan. Järnvägen anlände 1871 och inledde en period av kraftig expansion. Båtbryggan ersattes av en monumental järnvägsstation i tegel. Stationen förbands med Trefaldighetskyrkan 2025 högst upp på sluttningen vid Torggatan i en rak axel. Expansionen 2025 av Arvika varade i ett helt sekel upphörde passagerartrafiken till båts i konkurrensen med järnväg, bilar och bussar talets andra hälft är en berättelse om industrier och hamnverksamheter i hamnområdet som kommer och går, flyttas och rivs, byggs upp och läggs ned upphörde det sista av nyttosjöfart och en epok kan därmed sägas vara avslutad. Hamnen på den södra delen av bangården består idag av markutfyllnader. Detta har skett i olika steg med start i 1800-talets första årtionde. Området är idag ca 20 hektar stort och präglas av den praktiska funktionalitet som är typisk för industriområden; platt mark, ett fåtal bastanta, storskaliga byggnader, och verksamhetsområden där emellan. När nu verksamheterna har upphört står de enstaka gamla industribyggnaderna och magasinen som till synes fritt placerade monoliter i ett öppet och lite ödsligt landskap
4 STADSSTRUKTUR NODER, BARRIÄRER & KOPPLINGAR KAJEN VID OLSSONS BRYGGA ÖSTRA ESPLANADEN KAJEN VID OLSSONS BRYGGA
5 Området idag Området består av utfyllnadsmassor som lagts ut sedan mitten av 1800-talet och som efter hand har nått en storlek av ca 20 ha. Innehållsligt är området ett slags avtryck av olika saker som ägt rum här; vissa aktiviteter är aktiva även idag medan andra finns kvar som rester. På så vis kan man säga att Arvika hamn är ett lappverk av grusytorm asfaltytor, fordonsuppställningar, magasinsbyggnader, industrihallar, enstaka träd, gräsmattor, parkpartier, kajer, strandzoner, lyktstolpar av olika sort. De öppna ytorna dominerar. Östra delen kring Ohlssons brygga är högst aktiv med konferens, restaurang. ANC är också en aktiv verksamhet, liksom båtklubben och längre bort kyrkan med begravningsplatsen. Området innehåller mycket som kan tas tillvara på men framför allt sådant som behöver förädlas. Det rör ytor, markanvändning, kanter, vattenkontakter, kopplingar inom området och självfallet också med staden. Det stora markavsnittet i stadsnära läge är en framtida resurs för Arvika med vattennära boende, rekreation och vistelse, och även aktiviteter, verksamheter och turism. GRÖN- & BLÅSTRUKTUR ÖPPNA YTOR MARINAN INLOPPET TILL KATTVIKEN
6 LÄNK BILTUNNEL LÄNK GÅNG- OCH CYKEL LÄNK GÅNG- OCH CYKEL LÄNK GÅNG- OCH CYKEL HAMNKVARTEREN HAMNKVARTEREN HAMNPLANEN SJÖGÅRDEN HAMNKVARTEREN STRANDPARKEN LÅNGPIREN SÖDERBEACHEN KYRKSJÖPOOLEN KALLBADHUS
7 Områdets hjärta blir den nya hamnbasängen med Sjögården. Genom att dra in en del av utfyllnaden får vi ett vattenrum som erbjuder rika sociala möjligheter. Sjögården ger också området dess karaktär och blir hamnområdets signum. Här finns möjligheter till promenader längs kajerna och mot de mjukare delarna vid Strandparken. Här finns också ett urbant liv i form av kaféer och restauranger i de nybyggda hamnkvarteren. Husen har 4 5 våningar närmast marinan och kajmiljön. Kopplingen till Arvika centrum är kort och direkt.
8 ARVIKA HAMN HAMNKVARTEREN NYA STRANDPARKEN SÖDERBEACHEN Söderbeachen är en tillgänglig sandstrand i stadsmiljö. Den gör Arvika till Värmlands Copacabana. Här kan man ligga i halvskuggan under fasta parasoller, svalka av sig i någon av duscharna eller ta ett dopp i poolen intill. På sikt kanske Kyrkvikens vatten kan göras badbart igen, men tills vidare gör dessa arrangemang det möjligt att leva strandliv mitt inne i Arvika. Områdets största gröna miljö gestaltas som en informell park av naturkaraktär med dungar av skuggande träd och en öppen, lätt skålad, vindskyddad gräsyta för picknick, lek och spel. Det är en rik miljö för många sätt som kan byggas på med olika slags aktiviteter. Här finns kanske en slip varifrån man kan komma ner till vattnet med den kanot som man har hyrt, ett glasskafé, en sjönära pool med badmöjligheter och en sandstrand för strandliv och platser för familjen. HAMNPLAN Detta är en öppen, flexibel evenemangsplats som knyts till de aktiviteter som finns vid Olssons brygga. Den har karaktär av en hamnplan och är förmodligen enkel, asfalterad. Här inträffar festivaler, bakluckeloppis, uppträdanden, go-cartbana. Evenemangsplatsen avslutas med en boardwalk mot kajkanten med bryggor ut över vattnet. Här finns plats för både stora och små evenemang. Den idag ganska hårda industrimiljön kompletteras med träd och ett par mindre nya byggnader för att forma de nya stadsrummen. Ett utsiktstorn byggs på den utskjutande bryggan. Hamnplan förbereds för småindustri, hantverk och kanske någon utställnings/ showroom-byggnad. Fem hamnkvarter som byggs ut i etapper. Varje kvarter fungerar som en egen enhet. Kvarteren är småskaliga, halvöppna och innehåller gott om prång och genomblickar. Strävan ska vara att få en blandstad och i något av kvarteren finns kanske ett gym, i ett annat en mindre butik, i ett tredje ett kafé, i ett fjärde en mindre verksamhet eller ett dagis.
9 ARVIKA HAMN SEKTIONEN JÄRNVÄGSALLÉN Denna 600 meter långa trädplanterade boulevard är Hamnens ryggrad. Den ersätter Spårgatan som hamnens överordnade gaturum. Järnvägsallén flyttas norrut jämfört med Spårgatan och ligger på riskavstånd från järnvägen för att skapa mesta möjliga utrymme på södra sidan. I ändpunkterna ligger Olssons brygga och ANC. Här finns också plats för kolloniträdgårdar med urban odling. RESECENTRUM En viktig koppling/axel mellan stationen/staden och hamnen. Knyter ihop kollektivtrafikresandet med den nya stadsdelen vid vattnet. Det är viktigt att den nya bebyggelsen får en väl avpassad skala som passar Arvika. En genomsnittlig hushöjd på 3 4 våningar gör att vi får en kvalitet av småstad. Promenader nära vattnet, gröna rekreationsytor och en riklig användning av träd gör klimatet bättre, bromsar vindarna och skapar en trevligare stad. Strandlinjen får en varierande utformning med ibland stensatt kaj, ibland mera mjuka anslutningar. En viktigt och relativt omfattande del av projektet är att åstadkomma en central förbindelse vid torget och järnvägstationen. Vi ser framför oss en passage som på sydsidan placeras i en ramp men på norrsidan utgörs av trappor och hiss för att inte gräva för djupa sår i torgets miljö. Liknande lösningar finns i tex Gävle och Uppsala.
10
11
12 LÄNK GÅNG OCH CYKEL LÄNK GÅNG OCH CYKEL OLSSONS BRYGGA LÄNK GÅNG OCH CYKEL LÄNK BILTUNNEL Järnvägsallén Denna 600 meter långa trädplanterade boulevard är Hamnens ryggrad. Den ersätter Spårgatan som hamnens överordnade gaturum. Järnvägsallén flyttas norrut jämfört med Spårgatan och ligger på riskavstånd från järnvägen för att skapa mesta möjliga utrymme på södra sidan. I ändpunkterna ligger Olssons brygga och ANC. Kyrkvikspoolen Ett flytande bad med bassängvatten och trädäck med solstolar och omklädningsmöjlighet. Hamnkvarteren Fem hamnkvarter som byggs ut i etapper. Varje kvarter fungerar som en egen enhet. Kvarteren är småskaliga, halvöppna och innehåller gott om prång och genomblickar. Strävan ska vara att få en blandstad och i något av kvarteren finns kanske ett gym, i ett annat en mindre butik, i ett tredje ett kafé, i ett fjärde en mindre verksamhet eller ett dagis. Långpiren En träpir som sticker ut i Kyrksjön i Strandvägens förlängning. Piren avslutas med ett kallbadhus som också kan hyras för middagar, bröllop och events. På den södervända terrassen finns ett par badtunnor. Sjögården Arvikas nya, publika plats vid vattnet. En indragen kajlinje skapar ett samlande vattenrum för den nya stadsdelen. Västra delen görs till en marina, norra delen blir ett promenaddäck och östra partiet blir en trappad sitt-kaj i trä mot sydväst och solnedgången. Gränderna Mellan varje kvarter finns en gränd som leder ner till vattnet. Gränderna bildar offentliga rum som kompletterar de halvoffentliga gårdarna. Nya Strandparken Områdets största gröna miljö gestaltas som en informell park av naturkaraktär med dungar av skuggande träd och en öppen, lätt skålad, vindskyddad gräsyta för picknick, lek och spel. Söderbeachen En konstgjord sandstrand med fasta parasoller och duschar: Här finns möjlighet till strandliv utan att behöva gå ner i vattnet Hamnplan Detta är en öppen, flexibel evenemangsplats som knyts till de aktiviteter som finns vid Olssons brygga. Den har karaktär av en hamnplan och är förmodligen enkel, asfalterad. Här inträffar festivaler, bakluckeloppis, uppträdanden, go-cartbana. Evenemangsplatsen avslutas med en boardwalk mot kajkanten med bryggor ut över vattnet.
13 ARVIKA HAMN HAMNKVARTEREN Fem hamnkvarter som byggs ut i etapper. Varje kvarter fungerar som en egen enhet. Kvarteren är småskaliga, halvöppna och innehåller gott om prång och genomblickar. Strävan ska vara att få en blandstad och i något av kvarteren finns kanske ett gym, i ett annat en mindre butik, i ett tredje ett kafé, i ett fjärde en mindre verksamhet eller ett dagis.
14 LÅNGPIREN En träpir som sticker ut i Kyrksjön i Strandvägens förlängning. Piren avslutas med ett kallbadhus som också kan hyras för middagar, bröllop och events. På den södervända terrassen finns ett par badtunnor. Kallbadhuset kan bli en tidig symbol för Arvikas kliv över järnvägen och ner mot vattnet. Kallbadhuset blir då ett besöksmål även innan några bostäder har byggts.
15 SJÖGÅRDEN Arvikas nya, publika plats vid vattnet. En indragen kajlinje skapar ett samlande vattenrum för den nya stadsdelen. Västra delen görs till en marina, norra delen blir ett promenaddäck och östra partiet blir en trappad sitt-kaj i trä mot sydväst och solnedgången. Slutpresentation
16 HAMNPLAN Detta är en öppen, flexibel evenemangsplats som knyts till de aktiviteter som finns vid Olssons brygga. Den har karaktär av en hamnplan och är förmodligen enkel, asfalterad. Här inträffar festivaler, bakluckeloppis, uppträdanden, go-cartbana. Evenemangsplatsen avslutas med en boardwalk mot kajkanten med bryggor ut över vattnet. Här finns plats för både stora och små evenemang. Den idag ganska hårda industrimiljön kompletteras med träd och ett par mindre nya byggnader för att forma de nya stadsrummen. Ett utsiktstorn byggs på den utskjutande bryggan. Hamnplan förbereds för småindustri, hantverk och kanske någon utställnings/ showroom-byggnad. Olssons Brygga Gång- och cykelpassage Hamnplan Utsiktstorn Event Konsert
17 ARVIKA HAMN NYA STRANDPARKEN Områdets största gröna miljö gestaltas som en informell park av naturkaraktär med dungar av skuggande träd och en öppen, lätt skålad, vindskyddad gräsyta för picknick, lek och spel. Det är en rik miljö för många sätt som kan byggas på med olika slags aktiviteter. Här finns kanske en slip varifrån man kan komma ner till vattnet med den kanot som man har hyrt, ett glasskafé, en sjönära pool med badmöjligheter och en sandstrand för strandliv och platser för familjen.
18 SÖDERBEACHEN Söderbeachen är en tillgänglig sandstrand i stadsmiljö. Den gör Arvika till Värmlands Copacabana. Här kan man ligga i halvskuggan under fasta parasoller, svalka av sig i någon av duscharna eller ta ett dopp i poolen intill. På sikt kanske Kyrkvikens vatten kan göras badbart igen, men tills vidare gör dessa arrangemang det möjligt att leva strandliv mitt inne i Arvika.
19 KYRKVIKSPOOLEN Detta är ett flytande bad nedsänkt i Kyrksjön men med en halt annan vattenkvalitet. Här finns trädäck, solstolar, kafé, kanske kanotuthyrning, och tillgång till Strandparkens gröna miljö och Söderbeachens sandstrand. Kyrksjöpoolen är en självklar målpunkt när man promenerar i den nya hamnmiljön och även den plats som ligger längst åt söder.
20 ARVIKA HAMN RESECENTRUM En viktig koppling/axel mellan stationen/staden och hamnen. Knyter ihop kollektivtrafikresandet med den nya stadsdelen vid vattnet. Busstation Stor trappa leder upp till Stora Torget Hiss Hiss Hiss Från gångpassagen har resenären möjlighet att ta sig upp på perrongen via trappa alternativt hiss Ramp mot Hamnplan i lutning 1:20
21 Gång- och cykelpassage BIlramp
22 JÄRNVÄGSALLÉN Denna 600 meter långa trädplanterade boulevard är Hamnens ryggrad. Den ersätter Spårgatan som hamnens överordnade gaturum. Järnvägsallén flyttas norrut jämfört med Spårgatan och ligger på riskavstånd från järnvägen för att skapa mesta möjliga utrymme på södra sidan. I ändpunkterna ligger Olssons brygga och ANC. Här finns också plats för kolloniträdgårdar med urban odling.
23
24
25
26 GRÖN OCH BLÅ STRUKTUR Den gröna strukturen tänker vi oss etableras med den långa, öst-västliga boulevarden, med strandpromenaden bort mot villaområdet, med det nord-sydliga stråket under järnvägen längs Kolgränd, i områdets östra del samt från uddens nya strandpark. Grönstråken blir på så vis kontinuerliga och kan också innehålla attraktiva gång- och cykelstråk. Den blåa strukturen etableras längs strandlinjen där en provkarta av olika sätt att möta Kyrkvikens vatten kan visas upp. Grå kaj, grön kaj, grön strandpromenad, sandstrand. GRÖN- OCH BLÅSTRUKTUR KOPPLINGAR OCH STRÅK Att hitta kopplingar mellan olika delar av ett utbyggnadsområde är stadsbyggandets regel nr 1. Stråken mellan kopplingarna försörjer staden med dess sociala liv. Vi har försökt organisera Arvika hamn så att det finns nära och intressanta kopplingar mellan den nya stadsdelens olika delar. Kopplingen till den befintliga staden försvåras av järnvägens befintliga barriär. Vi tror ändå att på sikt kan fyra olika kopplingar mellan norra och södra sidan byggas. De får lite olika karaktär, där den centrala och viktigaste kopplingen inriktas på cykel- och fotgängare. KOPPLINGAR OCH STRÅK
27 KONCEPT Vi har etablerat en struktur som består av två riktningar: dels en fortsättning av Arvikas kvartersstruktur som hjälper till att etablera de nya hamnkvarteren, dels en kilometerlång boulevard som förbinder de två noderna Ohlsons brygga och ANC. I rutnätstrukturen har vi tagit fasta på nord syd; i boulevarden på öst väst. På så vis samverkar de bägge strukturerna och delar in området i lämpliga storlekar. En tredje struktur är vattenlinjen där hamnområdet möter Kyrkviken. KONCEPT MÖTESPLATSER OCH FUNKTIONER Vår ambition är att åstadkomma en blandad stad där bostäder, verksamheter, rekreation och kultur samsas. Försöker man använda terrängen så bra som möjligt framträder ändå vissa tyngdpunkter. De områden som har starkast inslag av kultur och rekreation blir också de som blir de mest intressanta mötesplatserna. Mötesplatserna är viktiga för att den nya stadsdelen ska bli attraktiv och händelserik. Därför tror vi att det är särskilt viktigt att satsa på de offentliga rummen och på de speciella attraktioner som har att göra med områdets kanske främsta kvalitet-- närheten till vattnet. Bostäder Verksamheter och bostäder MÖTESPLATSER OCH FUNKTIONER Verksamheter Kultur, fritid, hantverk och skola
28
29 Framtiden Med det övergår Arvika hamn till att vara ett omvandlingsområde. Hur ska man kunna använda det gamla, numera uttjänta hamnområdet i det nya Arvika? Hur utnyttjar man bäst de gamla karaktärerna för att ge liv åt det nya? Hur hanterar man den avskärande linje som järnvägsområdet utgör? Till vad använder man den långsmala zon som ligger i södra bangårdskanten och som är ett riskområde? Själva hamnområdet är idag flackt, utan tydlig struktur, i öster med antydan till rumslig uppdelning vid Olssons brygga, i sitt centrala parti med en park som verkar ha fel innehåll för platsen, i väster med villabebyggelse, en småbåtsmarina och så kyrkan med sin kyrkogård. Det saknas sammanhang, samband, kopplingar, struktur, gröna värden. Men det finns mark, sol och en intressant kustlinje. De gamla hamn- och industriverksamheterna är en del av stadens historia och bör kanske på något sätt få bilda karaktär även i det framtida Arvika. Men hur ska det ske? Medborgarna I den medborgardialog som genomförts har staden främst sökt svar eller tankar kring fyra områden: 1/det blå och det gröna (vatten och grönska), 2/Arbete, boende och rekreation (bebyggelsemönster kring livet i det nya Arvika), 3/ Rörelser och kopplingar (hur länkar man ihop stadens bägge delar?), 4/ Aktiviteter och mötesplatser (hur regisserar man det sociala livet). Arvika hamn 5 innehåller mark så att det räcker för att bygga nästan ytterligare ett halvt Arvika. Hamnområdet på så vis är en resurs som kommer att räcka för att bygga stadens framtid under så mycket som 20, 30, kanske 50 år. Hur planerar man för en sådan lång framtid? Hur upprättar man en tålig strategi som kan övertas av framtida politiker och tjänstemän och inte bara läggs i malpåse efter nästa regimskifte? Strategin om ett läggspel Man skulle kunna uttrycka det som att år 1811 inleddes den utfyllnad som innebar att Arvika berövades sitt vatten. Det övergripande mottot för Arvika i framtiden skulle därför kunna vara att återerövra vattnet. Denna stegvisa utbyggnad kan utformas som ett slags läggspel där man i olika steg återtar del för del och där varje del ändå måste kunna fungera för sig självt. Det är alltså ett strategiskt spel i betydelsen att det har en långsiktig plan. Läggspelet är inte bara olika markområden som man bygger ut ett efter annat utan har också tankar om olika innehåll i de olika etapperna. Vi har formulerat fyra sådana etapper, kallade Ianspråkta, kolonisera, utveckla och etablera. 1 Ianspråkta: Att erövra ett antal platser med publika värden för att få Arvikaborna att se att norra hamnen numera tillhör staden och knyts till den. Detta blir ett viktigt startskott för stadsförnyelsen. Platserna är: Hamnplan i öster Udden utanför Kolgränd Magasinet med en platsbildning som är en träffpunkt och får en temporär sommarservering Parken öster om Strandvägen Detta steg sker med relativt enkla åtgärder som är publika och som innebär att tydliggöra den återvunna vattenkontakten, exempelvis bryggor, trädäck, utsiktsplatser, en strand med badmöjligheter i rent vatten. Det kan också vara temporära åtgärder, exempelvis sommarservering, tält-kafé. Vissa åtgärder kan med fördel utgå från de befintliga, solitära byggnaderna. 2 Kolonisera: Detta steg innebär att de första kolonierna byggs i norra hamnen. De bör läggas invid befintliga byggnader eller verksamheter, eller intill kopplingar och kors, tex under järnvägen. Detta steg innebär tex ett långsträckt, inre, skyddat parkstråk för gröna värden, samt vattentorget, som är en indragen sjögård med kajer som bildar områdets tydliga centrum, jfr Marseilles, samt även ett entrétorg som bildar en generös passage under järnvägen. 3 Utveckla: Detta steg innebär att områdets infrastruktur byggs upp med gatusystem, kajer, trädplanteringar, cykelvägar. Detta steg innebär tex en samlande boulevard som knyter ihop de koloniserade delarna, samt ett sammanhängande kajstråk utmed strandlinjen. 4 Etablera: Detta steg innebär området, som delas upp i x olika delar, byggs ut. Varje del byggs som helheter. Inga delar lämnas halvfärdiga. Varje del gestaltas så att de uppfattas som hela enklaver. Detta steg innebär att bygga ut en robust kvartersstruktur som kan utvecklas över tid.
30 SWECO Architects Mathias Ahlgren Thorbjörn Andersson PeGe Hillinge Sebastian Fors Margareta Diedrichs arkitekter och landskapsarkitekter
Arvika återerövrar vattnet
ARVIKA HAMN Arvika återerövrar vattnet Staden återtar sitt vatten En ny solsida av Arvika med vattennära boende, rekreation och vistelse Delredovisning Första skissen 2015-06-17 ARVIKA HAMN - EN NY SOLSIDA
FRAMTIDENS SKOLA ny 7-9 skola i Arvika
FRAMTIDENS SKOLA ny 7-9 skola i Arvika 160130 BAKGRUND I Arvika finns planer på att bygga en ny 7-9 skola för ca 800 elever som kan svara upp mot hela kommunens behov. Som en fördjupning av skollokalutredningen
Staden möter havet. Strategier för staden Ystad 2030
Staden möter havet Strategin går ut på att bättre utnyttja Ystads unika läge vid havet och bättre koppla ihop staden med havet. Att koppla staden till havet handlar om att flytta ut hamnverksamheten till
ILLUSTRATIONSPLAN - SKALA 1:2000
VARBERG VÄSTERPORT PARALLELLUPPDRAG VARBERG MÖTER HAVET VÄXANDE VARBERG Varberg växer och vill vända sig mot havet! Staden planerar nu för en stor hamnflytt och tunnelförläggning av järnvägsspåren. Det
FÖRSLAG. gångvägar, gator, tunnelbanan. Förslaget förutsätter att de befintliga byggnaderna i kvarteret Åstorp rivs.
FÖRSLAG I gestaltningen av det nya området utgår jag från mina associationer till Hammarbyhöjdens karaktär. Jag nytolkar begreppen och gestaltar dem så de nya tolkningarna påminner om eller kontrasterar
F Ö R S L A G 11 V I S I O N O C H Ö V E R G R I P A N D E S T R A T E G I E R Järna 2025 - En kreativ småstad i en ekologisk landsbygd År 2025 är Järna en ort med karaktär av småstad där närheten till
Designdialog Tullkammarkajen Workshop 2. Grupparbete BILDPROTOKOLL. Designdialog Tullkammarkajen Workshop 2 2015-06-08
BILDPROTOKOLL Designdialog Tullkammarkajen Workshop 2 Workshop 2 fokuserade på strukturer, rumslig gestaltning och framtida innehåll på Tullkammarkajen. Kunskap och idéer från workshop 1 har i mellantiden
Öppningsbar gång- och cykelbro över Husarviken - alternativ yttre respektive inre läge skissredovisning
Ropstens båtklubb öppningsbar del mastkran Bryggan på nivå +1 går under Gång och cykelbron F lutning 1:20 B Gång och cykelvägen går längs k j tt k t fö tt k Trappor leder ner från kajen till en brygga
förslag FÖRSLAG ÖSTRA CENTRUM KRISTIANSTAD /16 ÖSTRA CENTRUM PROCESSEN
ÖSTRA CENTRUM Uppgiften har varit att ta fram ett förslag på utformningen av Östra Centrum i Kristianstad på uppdrag av Steen & Ström och i samarbete med Kristianstads kommun. Tomten skall innehålla 36-38.000
Änggårdens sluttning
vy från torg Änggårdens sluttning sektion igenom området A-A 1.1000 vision I I I området En bred boulevard ersätter bilmotet där en ny spårvagnslinje blir det centrala stråk från vilket området breder
Konsekvensanalyser. Expansion Allum/Kyrktorget. Blandstad Stråk Kyrktorget
Konsekvensanalyser Expansion Allum/Kyrktorget Blandstad Stråk Kyrktorget Blandstad Stråk Kyrktorget Blandstad Blandstad STADSSTRUKTUR Centrala Partille har många större byggnader och fastigheter, men få
Västerås Översiktsplan 2026 med utblick mot 2050
Västerås Översiktsplan 2026 med utblick mot 2050 En sammanfattning Västerås översiktsplan 2026 med utblick mot 2050 lägger grunden för den fortsatta planeringen. Den har tagits fram i samarbete mellan
Yttrande till byggnadsnämnden över förslag till detaljplan samråd för bostäder samt förskola vid Björkhöjdsskolan inom stadsdelen Tynnered
1(5) Tjänsteutlåtande Utfärdat 2016-01-19 Diarienummer 0228/13 Verksamhetsområde/avdelning Helen Svenstam Telefon 365 57 87 E-post: helen.svenstam@ponf.goteborg.se Yttrande till byggnadsnämnden över förslag
en organisation skapar, levererar och fångar värde. Osterwald & Pigneur
en organisation skapar, levererar och fångar värde. Osterwald & Pigneur VÄRDEBASERAD STADSUTVECKLING Planprogram för Stadionområde i Malmö Džiugas Lukoševičius Arkitekt SAR/MSA Stadsbyggnadskontoret VARFÖR?
STADSLIV. Utgångspunkter för stadsliv
Utgångspunkter för stadsliv Utveckla centrala staden med attraktiva och flexibla mötesplatser för alla Prioritera centrala staden för gående och vistelse Sammankoppla stadens centrala delar i ett mer finmaskigt
Vånings- och skuggstudie, vårdagjämning kl , skala 1:5000
vatten vs stad - ett bebyggelseförslag till Norra Munksjön, Jönköping 1-2 våningar 3 våningar 4 våningar 5 våningar 6 våningar 7- våningar Sol- och skuggstudie Den nya bebyggelsen har ett våningstal mellan
Förslag. Växjö en nära, tät och tillgänglig stad Växjö ska fortsätta vara en attraktiv stad att bo och verka i med bibehållen hög miljöprofil.
Förslag Växjö en nära, tät och tillgänglig stad Växjö ska fortsätta vara en attraktiv stad att bo och verka i med bibehållen hög miljöprofil. Målet är en hållbar stads- och transportutveckling. Struktur
GESTALTNINGSPROGRAM UTSTÄLLNING NORMALT PLANFÖRFARANDE. Detaljplan för Fredrikstrandsvägen (Brygga 1:3 m fl) dnr PLAN.2010.10.214
GESTALTNINGSPROGRAM UTSTÄLLNING NORMALT PLANFÖRFARANDE Detaljplan för Fredrikstrandsvägen (Brygga 1:3 m fl) dnr PLAN.2010.10.214 Februari 2015 Gestaltningsprogrammets status Gestaltningsprogrammet är ett
Förslag till ny ÖVERSIKTSPLAN FÖR GÖTEBORG. Presentation på Visioner för ett hållbart växande Västsverige , Ylva Löf
Förslag till ny ÖVERSIKTSPLAN FÖR GÖTEBORG Process till antagande BN-beslut Samråd BN-beslut Utställning BN-beslut Godkänd Antagande KF STRATEGIER FÖR STADENS UTBYGGNAD Bygg och utveckla centralt! Komplettera
UPPRUSTNING AV ASKIMSBADET. Rev. 2010-06-14
UPPRUSTNING AV ASKIMSBADET Rev. 2010-06-14 FÖRUTSÄTTNINGAR DÅ......OCH NU Svårt vägval P grusyta Trasigt staket Vid grinden Planer Lä/lek Otydlig gräns sand/gräs Stora öppna gräsytor Lä/lek P asfalt Otydlig
Året är Håbo år 2030 är en kommun för framtiden.
vårt håbo 2030 Året är 2030 Året är 2030 och Håbo kommun i hjärtat av Mälardalen är en plats för hela livet. Det bor 25 000 invånare i vår växande kommun och vi har hög kvalitet i alla våra verksamheter.
Tre starka karaktärer skall mötas och utvecklas i den nya stadsdelen: KUNSKAP NÄRINGSLIV. -Naturen med ekologi & rekreation VALLASTADEN
Perspektiv längs Smedstadsbäcken Vi har valt att gestalta den nya stadsdelen som en öppen struktur där mellanrummens gemensamma ytor formas till ett mjukt nätverk av shared space. Bebyggelsen samlas i
Parallella uppdrag för Selma Lagerlöfs torg. Sammanfattning
Bakgrund Göteborg växer och många vill flytta hit. Därför behöver vi bygga fler bostäder, framför allt på platser där det redan finns kollektivtrafik, vägar, affärer, förskolor och parker. Selma Lagerlöfs
GESTALTNINGSFÖRSLAG Norra och södra torget, Kristinehamn 4 oktober 2016, Marie Janäng
GESTALTNINGSFÖRSLAG Norra och södra torget, Kristinehamn 4 oktober 2016, Marie Janäng PLATSEN Ett torg på vattnet Det som är unikt för Kristinehamns torg är att det är ett torg runt ett vattendrag. Varnan
8.0 PROGRAMSKISSER. Program Dispositionsplan för Inre Hamnområdet i Uddevalla. 8.1 Markanvändning/dispositionsplan.
Program Dispositionsplan för Inre Hamnområdet i Uddevalla Jenny Åberg Examensarbete 20 p Fysisk Planering 01 2005ht- 2006ht Blekinge Tekniska Högskola 8.0 PROGRAMSKISSER 8.1 Markanvändning/dispositionsplan.
Oskarshamn ska bygga ut staden i sin gamla industrihamn. Ambitionen är att låta staden möta vattnet. Området ska befolkas och berikas med stadsliv.
NÄR BAKSIDAN SKA BLI FRAMSIDA 2013-01-09 Av: Movium Foto: Oskarshamns kommun Oskarshamn ska bygga ut staden i sin gamla industrihamn. Ambitionen är att låta staden möta vattnet. Området ska befolkas och
PLANFÖRSLAG STATIONSOMRÅDET
PLANFÖRSLAG STATIONSOMRÅDET Nästa steg i detta examensarbete är en fördjupning av det föreslagna utbyggnadsområdet vid stationen, det så kallade Stationsområdet. I planområdets sydöstra hörn ligger den
Åbytorp Översiktsplan Kumla kommun 2040
Åbytorp Tätortsutveckling Åbytorp Ortens karaktär Åbytorp ligger cirka 3,5 kilometer väster om Kumla och har 820 invånare. Åbytorp härstammar från de två byarna Stene och Långgälla och har vuxit upp på
Fokus Skärholmen Projekt på samråd
Fokus Skärholmen Projekt på samråd 5 september - 17 oktober, 2017 stockholm.se/fokusskarholmen Fokus Skärholmen Stockholm växer snabbt och snart är vi en miljon invånare. Nu planeras framtidens Skärholmen!
Prata framtidens Sävar med oss!
Prata framtidens Sävar med oss! Fördjupad översiktsplan för Sävar Umeå kommun arbetar med en fördjupad översiktsplan för Sävar. Översiktsplanen ska visa hur Sävar kan komma att se ut och utvecklas i framtiden.
Tomtebogård gröna kvaliteter
Tomtebogård gröna kvaliteter Vad kan det gröna bidra med i ny stadsdel Utgå från förutsättningarna Stadsbyggnad samverka med bebyggelse, skapa spännande stad Skapa ett nätverk av gröna och blå platser
Arlöv. Flackarp - Arlöv, Arlöv, SLUTpresentation, 11-05-19
Arlöv INDUSTRI- BYN INDUSTRI- BYN Identitet idag Önskad identitet Grönytor Aktiverade grönytor Vatten Större vägar Stadskärna Järnväg Kommunens grönstruktur 0 100 m 500 m 1000 m Föreslagen grönstruktur
Nominerad till Sienna priset 2015 Landskapsarkitekt: Eskilstuna kommun. Ansvarig arkitekt: landskapsarkitekt MSA Anna Edvinsson Byggherre: Eskilstuna
Nominerad till Sienna priset 2015 Landskapsarkitekt: Eskilstuna kommun. Ansvarig arkitekt: landskapsarkitekt MSA Anna Edvinsson Byggherre: Eskilstuna kommun Juryns motivering Torget har formats utifrån
Planprogram för Södra Ryd oktober 2018
Kortversion av samrådsförslag Planprogram för Södra Ryd oktober 2018 Södra Ryds framtid i dina händer Södra Ryd är Skövdes största stadsdel och byggdes ut på 70-talet. Stadsdelen var en del av miljonprogrammet
SAMRÅDSFÖRSLAG. Sammanfattning
SAMRÅDSFÖRSLAG Sammanfattning Övergripande strukturer Planförslaget Stråk och barriärer Stadsplan 2017 är ett sätt att testa om ÖP 2010:s strategier kring förtätning håller och om vi klarar av befolkningsökningen
Hagastaden. på väg mot ett Stockholm i världsklass.
Hagastaden på väg mot ett Stockholm i världsklass www.stockholm.se/hagastaden Hagastaden ska bli en levande innerstadsdel med 5 000 nya bostäder och 50 000 arbetsplatser, inräknat befintliga arbetsplatser
Kvarter 1:8. Byggnadsutformning. Bebyggelse mot Stadsparken/Boulevarden. Bebyggelse mot mot gata 3. Bebyggelse mot kvartersgata/gata 4b
Kvarter 1:8 Kvarteret ligger i den västra delen av detaljplanen i ett av de mest centrala l ägena inom hela utbyggnadsområdet Täby park. ARBETSMATERIAL BYGGHERRE: JM AB ARKITEKT: Erséus Arkitekter AB ca
VAD är arkitektur? Sammanfattning från Workshop 1
ett arkitektur- och stadsbyggnadsprogram VAD är arkitektur? Sammanfattning från Workshop 1 Tid: 2018-08-29, 13.00-16.00 Plats: Elite Hotell, Eskilstuna Stort tack för din medverkan vid den första workshopen
Öresundsvägens utvecklingsområde. Projektforum 2 juni
Öresundsvägens utvecklingsområde Projektforum 2 juni Agenda 13.00 Start. Välkommen, presentation 13.15 Knäckfrågor just nu i projektet 13.30 Tema-WS Disposition grön-blå infrastruktur Inledning om vad
Konkurrensen om marken - liten plats för barn i tät stad.
Konkurrensen om marken - liten plats för barn i tät stad. Konsekvenser för barn och unga i huvudstadens planeringsproblematik. 2015-06-03 Nälsta lekplats Nyréns Arkitektkontor DET HÄR ÄR VI! Emelie Brunge
Stadsbyggnadskvaliteter i Malmö, Gynnar byggemenskap
Stadsbyggnadskvaliteter i Malmö, Gynnar byggemenskap Josephine Nellerup Planeringsarkitekt FRP/MSA PLANCHEF Stadsbyggnadskontoret Josephine.nellerup@malmo.se PRIOTERADE INRIKTNINGAR Regional motor för
ANTAGANDEUPPLAGA JUNI 2001
ANTAGANDEUPPLAGA JUNI 2001 Antagen av KF 2001-06-11 Laga Kraft 2003-09-24 av parkeringsytan, hörnet Göteborgsvägen Strandvägen, under förutsättning att möjligheterna till framtida
Landsbygdsutveckling i ÖP
Översiktsplan Sundsvall 2021 Landsbygdsutveckling i ÖP 1. Riktlinjer på olika nivåer 2. Tankar med planeringen 3. Utpekade områden 4. Nästa steg Ulrika Edlund, 2015-09-04 Mål och prioriteringar Attraktiva
Social konsekvensanalys och Barnkonsekvensanalys
Social konsekvensanalys och Barnkonsekvensanalys för Detaljplan Västra Forsa, Bollebygd kommun 2018-05-08 2018-06-01 SKA/BKA Västra Forsa 1 Inventering Hur fungerar området idag? Hur fungerar platsen för
Sundsvalls kommun. Sundsvalls. kommun. En ny stadsdel nära stad och natur en ny stadsdel att bo, verka och vistas.
Information till närboende Katrinehill En ny stadsdel nära stad och natur en ny stadsdel att bo, verka och vistas Ett projekt inom Sundsvalls Sundsvalls kommun kommun Vad är det som är på gång i skogen
8 Så här vill vi utveckla våra stadsdelar, byar och vattenområden. Mjölkudden. Skutviken. Östermalm. Gültzauudden Norra Hamn. Malmudden.
Mjölkudden Skutviken Östermalm Gammelstadsv Gültzauudden Norra Hamn Kungsgatan Repslagargatan Storgatan Rådstugatan Residensg Sandviksgatan Malmudden Södra Hamn Bergnäset 8 Så här vill vi utveckla våra
I Göteborg stad återfinns många möjligheter till lek.
Otrygg trafiksituation som begränsar rörelsefrihet och självständighet Gamla industriområdet instängslat. Många barriärer, E6an, järnväg, Mölndalsvägen. Liseberg har positiv inverkan på integration, barn
Presentation av alternativen i enkäten
Vasa centrumstrategi Enkät till stadsborna om alternativ för strukturmodeller 2. 27.5.2012 Presentation av alternativen i enkäten 2.5.2012 Tre olika alternativ för centrumstrategins strukturmodeller för
TOLLARE. Oktober 2006 Konsulter: Alexander Ståhle Tobias Nordström
TOLLARE Stadsstrukturanalys av programskiss 061002 Övergripande och lokal rumstillgänglighet Tillgänglighet till naturområden, strandpromenad utsiktsplatser, park och torget Oktober 2006 Konsulter: Alexander
Djuprämmen uppfyller alla de idylliska förväntningar man kan ha på en anläggning och är en underbar plats att få njuta av den svenska naturen.
DJUPRÄMMEN Med utsikten över vattnet och den orörda naturen som böljar på andra sidan sjön kommer ett lugn som är svårt att hitta i storstadens rus och möjligheter till lek och avslappning är oändliga
Kunskapsstråket. En unik position
Visionsbild för Kunskapsstråket, SBK Lund och visualisering Arrow Kunskapsstråket En unik position Global trend, lokal vision Omvandlingen från industri- till kunskapssamhälle har skapat en efterfrågan
PORSÖGÅRDEN, LULEÅ. Visionsskiss
PORSÖGÅRDEN, LULEÅ Visionsskiss 2018-05-08 SID 2(19) Längst till vänster: Inspirationsbild, flerbostadshus inplacerade i tallskog, White arkitekter. Längst till höger: befintlig huvudbyggnad vid Porsögården.
efem arkitektkontor ab
HERRGÅRDSBACKEN FLODA Sävespången Det sägs att man förr var tvungen att ta av mössan vid Floda Portar. På ett likande sätt skall de nya byggnaderna trappa ner och huka sig hövligt, för att inte störa viktiga
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR INRE HAMNOMRÅDET I UDDEVALLA
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR INRE HAMNOMRÅDET I UDDEVALLA 49 INNEHÅLL DEL 2 1.0 BAKGRUND 53 3.0 BEBYGGELSE 56 - Kvarterens utformning 56 3.1 Norra området av Inre Hamnområdet 58 - De olika kvarteren - Byggnadernas
Dokumentet är framtaget i syftet att ligga som underlag för utformning av bebyggelse och gaturum för Kärnekulla.
Dokumentet är framtaget i syftet att ligga som underlag för utformning av bebyggelse och gaturum för Kärnekulla. De öppna ytorna söder om Bränningeleden omvandlas till en helt ny stadsdel i Habo. Visionen
Remissvar angående förslag till detaljplan för Stuvaren 1 m fl. Kungsholmen, SDp
Kulturförvaltningen Stadsmuseet Tjänsteutlåtande Sida 1 (6) 2015-05-29 Handläggare Ida Holsner Telefon: 08 508 31 589 Till Kulturnämndens kulturmiljöutskott 2015-06-03 Nr 4 Remissvar angående förslag till
RESECENTRUM 2.0 RESECENTRUM 2.0 LINKÖPING JÄRNVÄG I TUNNEL FÖR ATTRAKTIVA STADSMILJÖER OCH NYA FRAMTIDSMÖJLIGHETER IDESKISS 2013 08 28
RESECENTRUM 2.0 JÄRNVÄG I TUNNEL FÖR ATTRAKTIVA STADSMILJÖER OCH NYA FRAMTIDSMÖJLIGHETER NYA MÖJLIGHETER SKISSEN VILL VISA PÅ MÖJLIGHETER SOM EN JÄRNVÄG I TUNNEL SKULLE GE. Några möjligheter som borde
Området Ångfärjan Mål och motiv
Området Ångfärjan Mål och motiv w w w. h e l s i n g b o r g. s e /a n g f a r j a n Området Ångfärjan ska utvecklas till en ny mötesplats för helsingborgarna. Här ska man ses, flanera, umgås, äta, underhållas
BEGÄRAN OM PLANLÄGGNING
FASTIGHETEN HUSENSJÖ 8:11 M FL FILBORNA, HELSINGBORGS STAD BEGÄRAN OM PLANLÄGGNING 1(5) Dnr 2353/2008 SÖKANDE Öresundskraft AB, Sem-System Fastighets AB och Pauliskolan. SYFTE Detaljplanen är föranledd
RegionCity Workshop 3
RegionCity Workshop 3 Förslag från Kanozi Arkitekter, mars 2013 Workshop Retail Workshop 3 har fokus på retailskiktet och rörelsen uppåt samt ska nedanstående feedback på Workshop 2 inarbetas. Feedbacken
Åtgärder. Centrala stan GRANSKNINGSHANDLING. En bilaga till den fördjupade översiktsplanen för Centrala stan
GRANSKNINGSHANDLING Dnr: 2011-1536 2016-04-01 Åtgärder Centrala stan En bilaga till den fördjupade översiktsplanen för Centrala stan www.skelleftea.se/centralastan Skellefteå kommun 931 85 Skellefteå 0910-73
Nätverket bevara Årstaskogen har studerat presentationen och kompletterat där information saknats/utelämnats eller varit direkt vilseledande.
Nätverket bevara Årstaskogen har studerat presentationen och kompletterat där information saknats/utelämnats eller varit direkt vilseledande. I de fallen har en sida lagts till med kompletterande information
ORTSFÖRDJUPNING JÄDERFORS
Vy över jordbrukslandskapet i Jäderfors. ORTSFÖRDJUPNING JÄDERFORS Ortsanalys Jäderfors 39 Jäderfors ligger en halvmil norr om Sandvikens centrum, efter vägen mot Järbo och Kungsberget. Byn ligger vid
UTVECKLING SÄVE UTVECKLING SÄVE 2018
UTVECKLING SÄVE Perfekt läge i Norden Göteborg utgör ett av Nordens viktigaste logistikcentra och Göteborgs hamn är Skandinaviens största. NORGE OSLO E6 SVERIGE STOCKHOLM NYNÄSHAMN E4 Göteborgs hamn är
Klarastaden. Perspektiv från Kungsholms strand
Klarastaden Perspektiv från Kungsholms strand Nytt förslag Klarastaden Stockholm växer och för att tillmötesgå befolkningstillväxten måste det byggas fler bostäder. Det mest hållbara sättet att göra detta
Karlskrona kommun. Stadsmarina. Gestaltningsprogram
Gestaltningsprogram 2005-03-31 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 meter NORR Situationsplan Befintligt utseende Gästhamn Österleden Plank Hamnkrogen/ Klubblokal Fd. färjeramp Parkering Fd. färjeterminal
FÖRSLAG TILL UTVECKLING AV OMRÅDET KRING LILLVIKEN
FÖRSLAG TILL UTVECKLING AV OMRÅDET KRING LILLVIKEN 2007-11-15 Sektioner - förslagsskiss 071029. 2 Illustrationsplan - förslagsskiss 071029. 3 Inledning Syfte Kalmar stad är i ett expansivt skede. Kalmars
Inte för de fyrkantiga. Historien om Glasvasen
Inte för de fyrkantiga Historien om Glasvasen 02 Ett torg i solen Idén om ett hus utan baksidor och med en mjukt rundad form föddes redan 2009. Flera arkitektkontor fick i uppdrag att visa hur området
studie I kapitlet studeras bebyggelseområdet
studie I kapitlet studeras bebyggelseområdet Hammarby Sjöstad. Syftet är att erfarenheterna från analysen används i utformning av planen för Lövholmen. Studieobjektet beskrivs och analyseras utifrån de
Stadsmarina Karlskrona kommun Gestaltningsprogram 2005-03 - 31
Utformning 15/22 nithällar. Dessa ger även en god framkomlighet för rullstolar och personer som har svårare att gå, samt ger ledning för synskadade. Hällar läggs lämpligen i vilt förband. Utbyte av beläggning
Underlag för planuppdrag
Detaljplan för del av fastigheten Pysslingen 1 m fl Helsingborgs stad Underlag för planuppdrag Syfte och process Detaljplanens syfte Syftet med detaljplanen är att möjliggöra för bostadsändamål samt att
Yttrande över program för stadsutveckling i Hammarkullen
Yttrande över program för stadsutveckling i Hammarkullen YimbyGBG YimbyGBG är ett politiskt obundet nätverk av medborgare som vill se mer tät, levande blandstad i Göteborg. Vi vill genom positiv, konstruktiv
lidingö Lokalfakta Dalénum
lidingö Lokalfakta Dalénum Fastighetsbeteckning: Aga 1 Agavägen, Lidingö Byggnadsår: 1912-1970 Lediga lokaler: ca 100 m 2 till 8 500 m 2 Tillträdesdatum: Kontakter: Enligt överenskommelse JM AB, Fastighetsutveckling
Socialstyrelsens rekommendation om införande av hepatit B i det allmänna vaccinationsprogrammet för barn Yttrande till Socialdepartementet
TJÄNSTESKRIVELSE 1 (3) 2014-04-30 UTBILDNINGSKONTORET Dnr BOU 2014-171 Klas Lind Dnr KS 2014-345 Barn- och ungdomsnämnden Socialstyrelsens rekommendation om införande av hepatit B i det allmänna vaccinationsprogrammet
En ny stadsdel i Karlskrona
En ny stadsdel i Karlskrona med World Trade Center parallellet uppdrag 2009 04 22 göran wihl andreas bengtsson carl bäckstrand sven gustafsson Nära järnvägstationen och ett stenkast från Hoglandspark och
Forsåker. central stadsdel omgiven av gammal stadsmiljö. Socialdemokraterna i Mölndal
Forsåker En ny central stadsdel omgiven av gammal stadsmiljö Socialdemokraterna i Mölndal Inledning Mölndals stad köpte 2009 området där det gamla pappersbruket Papyrus låg. Idag benämns området Forsåkersområdet.
VISION MELLBYSTRAND MELLBYSTRANDS CENTRUM FÖRSTUDIE
VISION MELLBYSTRAND 2012-05-03 MELLBYSTRAND SOMMARIDYLL MED ETT LEVANDE CENTRUM UTGÅNGSPUNKTER UTGÅNGSPUNKT Utgångspunkten för förstudien har varit att ta tillvara Mellbystrands kvaliteter och skapa en
LINNÉUNIVERSITET I KALMAR - KALMAR NYCKEL
LINNÉUNIVERSITET I KALMAR - KALMAR NYCKEL ARALLELLT UDRAG 2009-09-30 ARALLELLT UDRAG 2009-09-30 1/4 UNIVERSITETSGATAN Området vid Kalmar Nyckel har en mycket intressant potential. De positiva effekterna
Entré till stadshuset på markplanet nedanför. Etapp 1 Etapp 2
Cykelleder T Entré till stadshuset på markplanet nedanför T Etapp 1 Etapp Gård T Nya Torg Nya gator Översiktsplan Den nya byggnaden spelar en aktiv roll i stadsplanen för västra Lund och i projektet att
Planförslag. Uppbrutna kvarter mot väster och älven, men stängt mot gata. Högre lameller i nordsydlig riktning på kvarterens östra sida.
vatten vs stad - ett bebyggelseförslag till Masthuggskajen i Göteborg Bebyggelse A A Bebyggelsen i området utgör som redan nämnts en förlängning av den befintliga kvartersstrukturen. Kvarteren har dock
Typsektion. Bullerplank med carport agerar bullerskydd för bostadsbebyggelse. Typsektion. Park med vall agerar bullerskydd för. bostadsbebyggelse.
INDUSTRIBYN INDUSTRIBYN Publika event/ och sportanläggningar Fortsatt utveckling av centrumfunktion Befintlig kultur och fritid Befintliga offentliga byggnader Befintliga offentliga byggnader Befintlig kultur
Bostäder. FörslagTofta. Identitet Där stad möter natur(skog och sjö)/rekreation (friluftsliv, bad, golf)
FörslagTofta Identitet Där stad möter natur(skog och sjö)/rekreation (friluftsliv, bad, golf) Karaktär Tofta östra - föreslås utvecklas som ett stugområde med inslag av bostadshus. Utmed väg 23 är området
Kustjärnväg förbi Oskarshamn PM 2011-10-31
Kustjärnväg förbi Oskarshamn PM 2011-10-31 Bjerkemo Konsult 1 Kustjärnväg förbi Oskarshamn Framsidesbild från Rydebäcks station PM 2011-10-31 Bakgrund Regionförbundet i Kalmar har tagit initiativ till
RegionCity Workshop 4
RegionCity Workshop 4 Förslag från Liljewall Arkitekter, april 2013 Workshop Kunskap och Kultur Workshop 4 Kunskap och Kulturskikt med fokus på skiktet från våning 3 till våning 9. Uppgiften för A blir
Lunds Universitet. Health Science Centre
idé-skiss nya lokaler för Health Science Centre 1 gc stråk inv logistik elevcentra STRUKTUR STRUKTUR OCH KOMMUNIKATION Nya fristående byggnader placerade dels i vinkeln mellan befintligt GC-stråk och Sölvegetan,
24 Så här vill vi utveckla våra stadsdelar, byar och vattenområden. Hällbacken. Dalbo. Bodskataudden. Porsön. Kronan. Lulsundet. Bergviken.
Hällbacken Dalbo Bodskataudden Porsön Stormvägen Blidvägen Sinksundet Björkskatans centrum Väderleden Höstvägen Björkskataleden Kronan Lulsundet Bergviken Kronan 24 Så här vill vi utveckla våra stadsdelar,
Stadsarkitektkontoret 2014-04-16 SAMRÅD NORMALT PLANFÖRFARANDE
1(9) Stadsarkitektkontoret 2014-04-16 SAMRÅD NORMALT PLANFÖRFARANDE Detaljplan för Fredrikstrandsvägen (Brygga 1:3 m fl) på Ekerö i Ekerö kommun, Stockholms län dnr PLAN.2010.10.214 GESTALTNINGSPROGRAM
Stad möter land. Strategier för staden Ystad 2030
Stad möter land Strategin går ut på att hantera mötet mellan stad och land, den stadsnära landsbygden. Ystad är en väl avgränsad stad där gränsen mellan stad och land är viktig. Strategin tar ett grepp
södra Hyllie Information om pågående planarbete
södra Hyllie Information om pågående planarbete Vision och inriktningsmål Hyllie ska vara Öresundsregionens klimatsmartaste område och utgöra en attraktiv stadskärna med mycket grönska som lockar boende
RESECENTRUM 1.4 RESECENTRUM 1.4 LINKÖPING JÄRNVÄG I TUNNEL FÖR ATTRAKTIVA STADSMILJÖER I CENTRUM IDESKISS 2013 09 19
RESECENTRUM 1.4 JÄRNVÄG I TUNNEL FÖR ATTRAKTIVA STADSMILJÖER I CENTRUM NYA MÖJLIGHETER SYFTE MED LINKÖPINGS RESECENTRUM 1.4 NÅGRA KONSEKVENSER AV JÄRNVÄG I TUNNEL SOM JÄMFÖRELSE TILL BROALTERNATIVET Vi
ANALYS B20 B21 B22. vatten vs stad - ett bebyggelseförslag till Norra Munksjön, Jönköping. Lynch, K.,
vatten vs stad - ett bebyggelseförslag till Norra Munksjön, Jönköping I d e n t i t e t - H e l h e t - R ö r e l s e ANALYS B20 B21 B22 För att få en förståelse av Norra Munksjö-området och dess karaktär
PM FÖRPROJEKTERING GÅNG- OCH CYKELVÄG
FÖRPROJEKTERING GÅNG-OCH CYKELVÄG, STRÄCKAN VERKEBÄCK - VÄSTERVIK Innehållsförteckning 1 Inledning 3 1.1 Bakgrund 3 1.2 Syfte 3 2 Förutsättningar 4 2.1 Gång- och cykelvägens standard 4 2.2 Grundläggningsförhållanden
Fördjupning för Hjärup
Kommunikation Kultur Kommersiell service Ett finmaskigt nät av kommunikationslänkar En sammanhållen stad med kopplade noder Utbildning Hälsa Fördjupning för Hjärup Utvecklingen av Hjärup har bearbetats
Gestaltningsprogram för Fjällvråken 1
FJÄLLVRÅKEN Gestaltningsprogram för Fjällvråken 1 1. Gestaltning 1.1 Byggnad och tomt Tomten ligger högt placerad i Falkenberg med relativt långt avstånd till omkringliggande bostadsbebyggelse i väster.
Kronan, en modern och centrumnära stadsdel med stark naturprofil i ett attraktivt Luleå.
BAKGRUND VISION 2050 Luleå kommun befinner sig i en expansionsfas. Vision 2050 definierar ett mål om 10 000 nya Luleåbor fram tills 2050, varav hälften av dessa beräknas bo i Kronandalen. Vision 2050 blir
Vatten. Natur. Bad. Kultur. Friluftsliv. Båtliv. Turism. Gemenskap
Vatten Bad Kultur Turism Gemenskap Friluftsliv Båtliv Natur Vänersborgs identiteter idag Bilder och ord valda av hundratalet deltagare vid dialogträ en på Folkets Hus 2 oktober 2014. Storleken varierar
Gestaltningsprogram för detaljplan Tungelsta, Lillgården del av Stav 1:38
Gestaltningsprogram för detaljplan Tungelsta, Lillgården del av Stav 1:38 Laga kraft 2014-04-11 Sara Eriksdotter Planchef Rikard Lundin Planarkitekt 1 Syfte Gestaltningsprogrammets syfte är att illustrera
Hällabrottet Översiktsplan Kumla kommun 2040
Hällabrottet Tätortsutveckling Hällabrottet Ortens karaktär Hällabrottet är med cirka 1 750 invånare den näst största tätorten i kommunen och ligger cirka 3 kilometer öster om Kumla. Orten är kulturhistorisk
Reflektion från seminarium 5
Reflektion från seminarium 5 Jonas Borglund Projektledare för GOS-projektet Erfarenheter från forskningsprojekten Klimatsmarta och attraktiva transportnoder och Urbana stationssamhällen - Ulf Ranhagen,
Detaljplan för Kv. Kanoten m.fl. inom Viken
Dnr SBN-2007-0070 sidan 1 (5) STADSBYGGNADSFÖRVALTNINGEN Brev 2013-04-02 Ossman Sharif, 054 540 45 48 ossman.sharif@karlstad.se Länsstyrelsen i Värmland Detaljplan för Kv. Kanoten m.fl. inom Viken ansökan